Єдиний унікальний номер 225/5455/17
Номер провадження 2/225/2246/2017
УХВАЛА

13 листопада 2017 року м. Торецьк

Суддя Дзержинського міського суду Донецької області Геря О.Г., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернувся з вищевказаною позовною заявою до суду.

При цьому, позивачем подано клопотання про звільнення його від сплати судового збору, в якому він посилається на тяжкий матеріальний стан, у звязку з тим, що з його заробітної плати утримуються аліменти, загальний розмір яких дорівнює 70%, що в свою чергу позбавляє його можливості належним чином забезпечувати свою життєдіяльність, крім того, він позбавлений можливості надавати в добровільному порядку матеріальну допомогу своїй матері, яка є інвалідом третьої групи за загальним захворюванням.

Дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Згідно ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» Враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Отже, фактичною підставою для звільнення або відстрочення сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Таке ж саме положення визначено і в п. 29 постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», де відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав або перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши надані суду документи, враховуючи категорію справи та розмір судового збору, який підлягає сплаті, а також те, що позивач має постійний дохід, отримуючи заробітну плату, що підтверджується довідкою про доходи, а сума судового збору, яку слід було сплатити становить 640 грн., суд вважає, що в задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Відповідно до ч. 5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Отже, враховуючи вищенаведене, а також те, що відповідно до Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Відповідно до п.п.2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Тобто, позивачу слід сплатити судовий збір з урахуванням вищевказаних вимог законодавства в сумі 640 грн..

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

ПОСТАНОВИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху, надавши позивачу строк п'ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

При не усуненні недоліків в обумовлений ухвалою строк позовна заява буде вважатися такою, що не подана, та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: