Номер провадження 2/243/4052/2017
Номер справи 243/8671/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«07» грудня 2017 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого судді - Хаустової Т.А.,

за участю:

- секретаря судового засідання - Кобець О.М.,

- представника позивача - ОСОБА_1, ОСОБА_2,

- представника відповідача Слов'янського МВ ДВС ТУ юстиції у Донецькій області - Крапівіна В.М.,

- представника відповідача - ОСОБА_4 - адвоката Чередниченко Р.В.,

- представника Органу опіки та піклування - Щука О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду №19 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області Заяву представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 про відвід судді Хаустової Тетяни Анатоліївни,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_7 звернулася до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Слов'янського міськрайонного Відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Донецькій області в особі заступника начальника Крапівіна В.М., ОСОБА_4, за участю третьої особи: Органу опіки та піклування Слов'янської міської ради Донецької області, про визнання незаконними Постанови державного виконавця від 11 вересня 2017 року та Акту державного виконавця від 11 вересня 2017 року.

07 грудня 2017 року на адресу суду від представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 надійшла Заява про відвід судді Хаустової Т.А., яку він обґрунтовує тим, що він має істотні та обґрунтовані сумніви щодо неупередженості головуючої судді Хаустової Т.А. у розгляді даної справи і таки сумніви виникли до початку з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами.

Зазначає, що у судовому засіданні, яке відбулося 24 листопада 2017 року, до початку розгляду справи по суті, ним подана до суду Заява про збільшення позовних вимог, право на подання якої передбачено статтею 31 ЦПК України. Не з'ясувавши думку інших учасників судового процесу щодо приєднання даної Заяви до справи, суддя Хаустова Т.А. з незрозумілих (на той час) підстав оголосила технічну перерву, не зазначивши для цього будь-яку причину. Після вимкнення технічної фіксації судового процесу секретарем судового засідання, суддя Хаустова Т.А. прямою вказівкою, почала переконувати представників позивача взагалі залишити позовну заяву без розгляду. Дані обставини неможливо відстежити через технічний запис судового засідання, оскільки суддя Хаустова Т.А. навмисно оголосила перерву у судовому процесі, тому на підтвердження викладеного слід брати до уваги аудіозапис судового засідання, який він здійснював на портативний непрофесійний технічний пристрій: планшетний комп'ютер Самсунг моделі Т-530, і який не переривався за час перерви у судовому засіданні.

Після відновлення судового розгляду справи, ним було подано Заяву про збільшення позовних вимог у кількості 4 примірників, по одному примірнику для суду, для кожного з відповідачів та для третьої особи - Органу опіки і піклування. При цьому суддя Хаустова Т.А. повернула примірники зазначеної Заяви та вказала, що така не відповідає в деякій частині вимогам ст. 119-120 ЦПК України. Зокрема, суд зазначив, що не вказано: ім'я позивача, відповідача, їх адреси, номери засобів зв'язку; не вказана ціна позову; не зазначено виклад обставин, якими обґрунтовуються вимоги та докази, що підтверджують кожну з вимог.

Вважає, що стаття 119 та 120 ЦПК України регулює порядок подання та оформлення саме позовної заяви, при цьому будь-яких вимог до оформлення заяви про збільшення позовних вимог чинним законодавством не встановлено, виключенням є стаття 3 Закону України «Про судовий збір» та Постанова Пленуму ВССУ від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якими визначено лише обов'язок сплати судового збору за подання заяви про збільшення позовних вимог, про що він повідомив суд та заявив клопотання про оголошення перерви в судовому засідання на 20 хвилин, щоб одразу усунути недоліки Заяви, однак йому було відмовлено у даному клопотанні. Весь судовий процес, після непогодження представниками позивача із вказівкою судді залишити позов без розгляду, супроводжувався некоректною та зневажливою поведінкою судді Хаустової Т.А. по відношенню до представників позивача і виваженою поведінкою по відношенню до Відповідачів, що також можливо від стежити із аудіозапису.

Надалі суддя Хаустова Т.А. вийшла до нарадчої кімнати, після повернення з якої, через 15 хвилин, зачитала текст прийнятої ухвали про залишення заяви без руху у зв'язку з невідповідністю її вимогам ст. 119-120 ЦПК України. Недоліки, які на думку судді містила Заява про збільшення позовних вимог, є надуманими та не узгоджуються із обставинами справи.

Отже, ухвала про залишення Заяви про збільшення позовних вимог без руху із її мотивуванням та передумовою прийняття, характеризується прямим перешкоджанням судом у здійсненні процесуальних прав сторони, або свого роду «покаранням» учасника судового процесу за непідкорення незаконним вказівкам головуючого судді.

Зазначає, що такі дії, вислови та поведінка судді Хаустової Т.А. призвела до того, що на сьогодні сторона позивача, за будь-яких умов, немає жодної довіри до складу суду, оскільки суддя прямо вказала, що відмовить у задоволенні позову ОСОБА_7, тому, вважає неможливим подальший об'єктивний, неупереджений розгляд даної справи під головуванням судді Хаустової Т.А.

Просить суд здійснити відвід судді Хаустової Т.А.

В судове засідання позивач ОСОБА_7 не з»явилася, надавши Заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_1, який діє на підставі Довіреності від 13 жовтня 2017 року, посвідченої приватним нотаріусом Слов'янського міського нотаріального округу Донецької області Бочко В.А., Договору № 1310 від 13 жовтня 2017 року «Про надання правової допомоги» та Додатку 1 до Договору № 1310 від 13 жовтня 2017 року «Про надання правової допомоги» (а.с.17, 126-128), у судовому засіданні підтримав Заяву представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 про відвід судді Хаустової Т.А., просив суд її задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2, який діє на підставі Довіреності від 13 жовтня 2017 року, посвідченої приватним нотаріусом Слов'янського міського нотаріального округу Донецької області Бочко В.А. та зареєстрованої в Реєстрі за № 794 (а.с. 129), підтримав Заяву про відвід судді, просив суд її задовольнити.

В судовому засіданні представник Слов'янського МВ ДВС ТУ юстиції у Донецькій області - Крапівін В.М., який діє на підставі Довіреності № 36202 від 01 січня 2017 року (а.с.27) заперечував проти відводу судді, зазначив, що доводи, викладені представником позивача ОСОБА_2 у Заяві є надуманими. Вважає, що Заява про відвід судді задоволенню не підлягає.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_4 - адвокат Чередниченко Р.В., який діє на підставі Договору про надання правової допомоги в суді від 24 листопада 2017 року (а.с. 142), заперечували проти відводу судді, зазначив, що доводи, викладені представником позивача ОСОБА_2 у Заяві є надуманими.

В судовому засіданні Представник третьої особи - Органу опіки та піклування - Щука О.В., яка діє на підставі Довіреності №29/01-2066 від 20 жовтня 2017 року (а.с. 143) просила прийняти рішення на розсуд суду.

Суд, розглянувши Заяву представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2, про відвід судді Хаустової Т.А., приходить до висновку, що Заяви про відвід судді Хаустової Т.А. не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Статтею 20 ЦПК України встановлено вичерпний перелік підстав, за яких суддя не може брати участь у розгляді справи та підлягає відводу, а саме якщо:

1) під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання;

2) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;

3) він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі;

4) якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді;

5) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Однак з доводами представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 суд погодитись не може, оскільки статтею 20 ЦПК України передбачені вичерпний перелік підстав, за яких суддя не може брати участь у розгляді справи та підлягає відводу.

Так, Представник позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2, посилається на те, що на підтвердження упередженості судді у судовому процесі слід брати до уваги аудіозапис судового засідання, який він здійснював на портативний непрофесійний технічний пристрій: планшетний комп'ютер Самсунг моделі Т-530, і який не переривався за час перерви у судовому засіданні.

Даючи оцінку доводам представника позивача в цій частини суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 6 Цивільного процесуального кодексу України розгляд справ у всіх судах проводиться усно і відкрито.

Статтю 157 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що судове засідання проводиться в спеціально обладнаному для цього приміщенні суду - залі засідань.

Відповідно до ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України суд під час судового розгляду справи здійснює повне фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу. Фіксування судового засідання технічним засобом здійснює секретар судового засідання або за розпорядженням головуючого інший працівник апарату суду. Носій інформації, на який здійснювався технічний запис судового засідання (касета, дискета тощо), є додатком до журналу судового засідання і після закінчення судового засідання приєднується до матеріалів справи.

Відповідно до ч. 8 ст. 6 Цивільного процесуального кодексу України учасники цивільного процесу та інші особи, присутні на відкритому судовому засіданні, мають право робити письмові записи, а також використовувати портативні аудіотехнічні пристрої. Хід судового засідання фіксується технічними засобами. Порядок фіксування судового засідання технічними засобами встановлюється цим Кодексом.

Статтею 44 ЦПК України передбачено, що представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти дії від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа.

ОСОБА_2 є представником позивача ОСОБА_7 та діє на підставі Довіреності від 13 жовтня 2017 року, посвідченої приватним нотаріусом Слов'янського міського нотаріального округу Донецької області Бочко В.А. та зареєстровано в Реєстрі за № 794. Даною Довіреністю позивач ОСОБА_7 надала ОСОБА_2, як одному з її представників, право…вести її справи в усіх судових установах, зокрема в судах загальної юрисдикції …з усіма правами наданими законом позивачу.

Стаття 27 Цивільного процесуального кодексу України передбачені права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі, зокрема, особи, які беруть участь у справі, мають право знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії з документів, долучених до справи, одержувати копії рішень, ухвал, брати участь у судових засіданнях, подавати докази, брати участь у дослідженні доказів, задавати питання іншим особам, які беруть участь у справі, а також свідкам, експертам, спеціалістам, заявляти клопотання та відводи, давати усні та письмові пояснення судові, подавати свої доводи, міркування щодо питань, які виникають під час судового розгляду, і заперечення проти клопотань, доводів і міркувань інших осіб, користуватися правовою допомогою, знайомитися з журналом судового засідання, знімати з нього копії та подавати письмові зауваження з приводу його неправильності чи неповноти, прослуховувати запис фіксування судового засідання технічними засобами, робити з нього копії, подавати письмові зауваження з приводу його неправильності чи неповноти, оскаржувати рішення і ухвали суду, користуватися іншими процесуальними правами, встановленими законом. Особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до ч. 8 ст. 6 Цивільного процесуального кодексу України учасники цивільного процесу та інші особи, присутні на відкритому судовому засіданні, мають право робити письмові записи, а також використовувати портативні аудіотехнічні пристрої. Хід судового засідання фіксується технічними засобами. Порядок фіксування судового засідання технічними засобами встановлюється цим Кодексом.

Дане право сторонам судового процесу надано цивільним процесуальним законодавством України під час розгляду справи у судовому засіданні.

Після оголошення перерви, перенесення слухання справи та оголошення закриття судового засідання здійснення звукового запису голосу особи з використанням портативних аудіо технічних пристроїв без згоди особи, порушує право на охорону її інтересів.

Голос фізичної особи належить до прояву особистого характеру, що охороняється, його звуковий запис можна здійснювати або використовувати тільки з відома фізичної особи. Згоду особи на запис її голосу не можна визначати тільки за тим фактом, що вона могла помітити магнітофон, якщо одночасно не доведено, що особа знала про те, що прилад увімкнений і записує, і мала бути ознайомлена зі звуковим записом свого прояву особистого характеру.

Розмови фізичних осіб під час виконання ними професійних або громадських обов'язків, як правило, не мають особистого характеру, тому під час цивільно-правового розгляду звукові записи таких розмов є неприпустимим доказом.

Так, під час розгляду справи, представник позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 мав право використовувати портативні аудіотехнічні пристрої.

Однак, поза межами судового засідання, ОСОБА_2 відповідно до норм чинного законодавства, повинен був попередити суддю про здійснення аудіозапису їх розмови на портативний аудіо технічний пристрій.

Крім того, Європейським судом з прав людини в Рішенні у справі «Ліндер проти Швеції» (Leander v. Sweden) від 26 березня 1987 року було наголошено, що зберігання даних, які стосуються «приватного життя» особи, належить до сфери застосування пункту 1 статті 8 (Рішення). З цього приводу Суд зазначає, що поняття «приватне життя» не може тлумачитися в обмежувальному значенні. Зокрема, повага до приватного життя передбачає право на встановлення і розвиток стосунків з іншими людьми; крім того, немає принципових підстав вважати, що поняття «приватне життя» не може охоплювати діяльність професійного чи ділового характеру (Рішення у справі «Німец проти Німеччини» (Niemietz v. Germany) від 16 грудня 1992 року.

Переслідуючи суддю після оголошення перерви у судовому засіданні та видалення судді до нарадчої кімнати представник ОСОБА_2 фактично намагався здійснити тиск на суддю з метою позитивного вирішення справи.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справ упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Одним із заходів забезпечення такого права є незалежність суддів та заборона втручання у здійсненні правосуддя у будь-який спосіб (ст. 6 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).

Основні принципи незалежності судових органів, схвалені резолюціями 40/32 та 40/146 Генеральної Асамблеї ООН від 29 листопада та 13 грудня 1985 року, Рекомендації Комітету Міністрів Ради Європи від 13 жовтня 1994 року № (94) 12 та від 17 листопада 2010 року № CM/Rec (2010), вимагають від держав-учасниць вжиття всіх належних заходів для забезпечення поваги, захисту і сприяння незалежності та неупередженості суддів.

Судді повинні приймати свої рішення цілком незалежно і мати змогу діяти без обмежень, без неправомірного впливу, підбурення, тиску, погроз, неправомочного прямого чи непрямого втручання, незалежно, з чийого боку та з яких мотивів воно б не здійснювалось, мають бути цілком вільними у винесенні неупередженого рішення у справі, яку вони розглядають, покладатись на своє внутрішнє переконання, власне тлумачення фактів та чинне законодавство.

У перелічених міжнародних документах констатується, що незалежність не є прерогативою чи привілеєм, наданим для задоволення власних інтересів суддів. Вона надається в інтересах верховенства права та осіб, які домагаються та очікують неупередженого правосуддя.

Незалежність суддів є конституційним принципом організації та функціонування судів, а також професійної діяльності суддів, що забезпечується, крім іншого, забороною будь-якого впливу на суддів, захистом їх професійних інтересів. Заборона впливу на суддів у будь-який спосіб поширюється на весь час обіймання ними посади судді (Рішення Конституційного Суду України від 01 грудня 2004 року № 19- рп/2004).

Здійснюючи аудіозапис після судового засідання та під час перерви судового засідання, який ОСОБА_2 здійснював на портативний непрофесійний технічний пристрій: планшетний комп'ютер Самсунг моделі Т-530, і який не переривався за час перерви у судовому засіданні, представник позивача фактично зловживав правами та процесуальними обов'язками. Крім того, здійснення звукового запису голосу судді Хаустової Т.А. без її згоди порушує право на охорону інтересів особи. Суд розцінює ці дії представника позивача як втручання у здійснення суддею правосуддя та як тиск на суддю.

Право на подання заяви про відвід судді є однією з гарантій законності здійснення правосуддя і об'єктивності та неупередженості розгляду справи.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановлені законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру, або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатись за суб'єктивним та об'єктивним критеріями. Відповідно до суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з об'єктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності.

У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Згідно з ч. 1. ст. 1 Закону України «Про судоустрій та статус суддів» судова влада в Україні відповідно до конституційних засад поділу влади здійснюється незалежними та безсторонніми судами, утвореними згідно із законом.

Стаття 2 цього Закону передбачає що суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України.

Відповідно до п. 1.6 Витягу з Резолюції № 2006/23 Економічної Соціальної Ради ООН від 27 липня 2006 року Бангалорських принципів діяльності судді, суддя повинен дотримувати високих стандартів поведінки суддів і обстоювати їх з метою поглиблення громадської довіри до судових органів, що має першорядне значення для підтримання незалежності судової гілки влади.

Пунктом 2.5 Бангалорських принципів діяльності судді, передбачено, що суддя повинен взяти самовідвід від участі в будь-якому процесі, коли для нього неможливе винесення неупередженого рішення у справі або коли сторонньому спостерігачеві може видатись, що суддя не здатен винести неупередженого рішення. До числа таких справ належать, серед інших, випадки, коли: суддя насправді відчуває прихильність або упередженість щодо однієї зі сторін або має особисту інформацію щодо спірних доказових фактів, пов'язаних зі справою; раніше при розгляді того ж самого спору суддя виступав як юрист або залучався як важливий свідок; або суддя або хтось із членів сім'ї судді матеріально зацікавлений у певному результаті розгляду справи; якщо тільки відсторонення судді не є неможливим, оскільки жоден інший суд не може бути призначений для розгляду справи або оскільки, з огляду на терміновість справи, відкладення її вирішення може призвести до серйозної судової помилки.

Таким чином, доводи Представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 в тій частині, що суддя Слов'янського міськрайонного суду Донецької області Хаустова Т.А. під час розгляду справи наполягала на залишенні позовної заяви ОСОБА_12 без розгляду та передчасно повідомила про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_7 , є особистою думкою представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2, оскільки вони не підтверджені ніякими об'єктивними доказами та суперечать вимогам ст. 20 ЦПК України, тому такі ствердження є безпідставними.

Що стосується доводів представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 в тій частині, що суд неправомірно залишив заяву про збільшення позовних вимог без руху та надав час для усунення недоліків, то суд вважає належним роз'яснити представнику позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2, що діючим цивільним процесуальним законодавством України передбачений порядок оскарження судового рішення у разі незгоди особи, яка приймала участь у судовому розгляді справи із прийнятим судовим рішенням, що не є підставою для відводу судді.

Крім того твердження представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 про те, що суд неправомірно залишив заяву про збільшення позовних вимог без руху та надав час для усунення недоліків, судом не приймаються до уваги, оскільки спростовуються тим, що на виконання Ухвали Слов'янського міськрайонного суду Донецької суду про залишення уточненої позовної заяви без руху та надання часу для усунення недоліків від 24 листопада 2017 року, представником позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 надіслано до суду уточнюючу позовну заяву, в якій усунено недоліки, зазначені в Ухвалі Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 24 листопада 2017 року, та яка отримана судом 05 грудня 2017 року.

Суд вважає, що вказана Заява представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 є необґрунтованою, неправдивою, поданою з метою подальшого впливу на результати розгляду справи, оскільки суперечить фактичним обставинам і матеріалам справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 20, 24, 209-210 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

У задоволенні Заяви Представника позивача ОСОБА_7 - ОСОБА_2 про відвід судді Хаустової Т.А. - відмовити за відсутністю підстав.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Ухвалу складено і підписано в нарадчій кімнаті в одному екземплярі.

Суддя Слов'янського

міськрайонного суду

Донецької області Т.А. Хаустова