Провадження № 2/712/3042/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 грудня 2017 року м. Черкаси

Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді - Троян Т.Є.

при секретарі - Шмагайло Н.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 фонду «Розвиток Черкащини», ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 02.11.2017р. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 фонду «Розвиток Черкащини», ОСОБА_3, треті особи: приватний нотаріус Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню.

27.11.2017 року позивач скерував до суду заяву про зміну предмету та підстав позову та позовну заяву, в якій просить визнати незаконним рішення про державну реєстрацію права власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_2 фондом «Розвиток Черкащини», прийняте 21 лютого 2017 року приватним нотаріусом Черкаського міського нотаріального округу ОСОБА_4

Позивач та його представник ОСОБА_5 в судовому засіданні позовну заяву в уточненій редакції підтримали та просили прийняти її до розгляду.

Представник відповідача ОСОБА_2 фонду «Розвиток Черкащини» ОСОБА_6 в судовому засіданні просив надати час для ознайомлення із новою редакцією позову.

Представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_7 в судовому засіданні заперечував проти прийняття позову в новій редакції.

Третя особа ОСОБА_4 в судове засідання не зявилась, скерувала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до положень ч.2 ст. 31 ЦПК України позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач предявити зустрічний позов.

Оскільки ЦПК України передбачає право позивача змінити предмет або підставу позову, необхідно чітко розуміти поняття й ознаки цих правових явищ.

У науці цивільного процесуального права загальноприйняте визначення предмета позову є таким: предмет позову це реально-правова вимога позивача до відповідача, щодо якої суд має ухвалити рішення. Вказана дефініція дає правильне розуміння того, що позивач, звертаючись до суду, має матеріально-правову заінтересованість захистити своє право.

Під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин.

Законодавець у ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України (далі ЦК України) встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2 ст. 16 ЦК України визначив орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом.

Визначальною в розумінні способу захисту права є правова норма, закріплена в абз. 2 ч. 2 ст. 16 ЦК України: суд може захистити цивільне право чи інтерес іншими способами, що встановлюються договором або законом.

Тобто позивач, обираючи спосіб захисту, має керуватися вимогами, встановленими в законі або договорі. Більшість правників визначають спосіб захисту цивільних прав як засіб чи спосіб впливу, визначений законом.

Проте в усіх випадках визнання тієї або іншої дії як способу захисту повязується із зазначенням у нормативних актах. Спосіб захисту також тлумачать як конкретні закріплені чи санкціоновані законом правоохоронні заходи (засоби), за допомогою яких усуваються порушення прав і вплив на правопорушника.

Таким чином, предмет позову це те, що конкретно вимагає позивач; підстава позову те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову це спосіб захисту порушеного права. Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики (зокрема, у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5).

Одночасна зміна предмета позову та підстав позову прямо забороняється. Зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача. Тому в разі одночасної зміни предмета та підстав позову фактично виникає нова матеріально-правова вимога позивача, яка обґрунтовується іншими обставинами, а це за своєю суттю уже новий позов. Саме у звязку із цим законодавцем було закріплено альтернативну зміну предмета чи підстав позову.

Як вбачається з первісної позовної заяви позивач звернувся до суду з позовом про визнання виконавчого напису нотаріуса таким, що не підлягає виконанню, в обґрунтування позову вказуючи на відсутність у нотаріуса під час вчинення виконавчого напису документів про безспірність заборгованості, що є порушенням Закону України «Про нотаріат», Постанови КМУ №1172 від 29.06.1999 року.

В процесі проведення попереднього судового засідання нотаріусом до суду скерований лист відповідно до якого виконавчий напис за договором іпотеки від 31.07.2007 року не вчинявся.

За таких обставин, позивач скеровує заяву про зміну підстав та предмету позову, змінюючи субєктний склад осіб, фактичні обставини, якими обґрунтовуються вимоги, предмет та зміст позову вимогу та спосіб захисту права.

Вивчивши матеріали справи, враховуючи, те що позивач змінив одночасно підставу і предмет, що заборонене цивільно-процесуальним законодавством та фактично подає на розгляд суду окремий новий позов, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви про зміну предмету та підстав позову.

На підставі викладеного, керуючись ст. 31 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про зміну предмету та підстав позову.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає. Заперечення стосовно неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий: Т.Є. Троян