№ провадження 2/646/2010/2017
Справа № 646/6571/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.17 року м. Харків

Червонозаводський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Теслікової І.І.

при секретарі Біляєві М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Червонозаводського районного суду міста Харкова знаходиться цивільна справа ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири.

В судовому засіданні представник відповідача заявила клопотання про призначення у справі почеркознавчої експертизи, з посиланням на те, що акт від 06.12.2016 року та від 13.01.2017 року складені з порушенням наказу Державного комітету України з питань Житлов-комунального господарств №76 від 17.05.2016 року «Про затвердження правил утримання житлових будинків та прибудинкових територій», яким затверджено форму відповідного акту при залитті, аварії, що трапилася на системі центрального опалення, гарячого або холодного водопостачання. Крім того, на її думку підписи членів комісії КП «Жилкомсервіс» дільниця №58 ОСОБА_4 та ОСОБА_5 у акті від 06.12.016 року відрізняються від підписів у акті від 13.01.2017 року.

Представник позивачів проти задоволення клопотання заперечувала, з посиланням на необґрунтованість клопотання.

Суд, вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи дійшов до наступних висновків.

Відповідно до ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Процесуальними джерелами доказів є пояснення сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показання свідків, письмові докази, речові докази, зокрема звуко- і відеозаписи, висновки експертів.

Відповідно до ст.58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.

Статтею 145 ЦПК України передбачено, що призначення експертизи є обов'язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи є обов'язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров'я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Разом з тим, згідно ч.ч.6, 7 ст.147 ЦПК України, висновок експерта для суду не є обов'язковим і оцінюється судом за правилами, встановленими статтею 212 цього Кодексу. Незгода суду з висновком експерта повинна бути мотивована в рішенні або ухвалі.

За таких обставин, коли представник позивачів заперечує проти призначення у справі судової експертизи і обовязковість призначення такої вимогами цивільно-процесуального законодавства не передбачена, крім того, висновок немає доказового значення у даній справі. Призначення вищевказаної експертизи приведе до невиправданого затягування процесуальних строків розгляду справи, а, відтак, суд не вбачає підстав для призначення судово-почеркознавчої експертизи лише з припущень представника відповідача щодо нетотожності підписів у акті від 06.12.2016 року та від 13.01.2017 року, а тому клопотання задоволенню не підлягає.

Керуючись ст.ст.143, 208, 210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання представника відповідача про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення.

Суддя І.І. Теслікова