АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2017 року Колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

судді-доповідача - Саліхова В.В.

суддів: Прокопчук Н.О., Семенюк Т.А.

при секретарі: Дячук І.М.

за участю:

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_4 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 вересня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_5 (правонаступник ОСОБА_6) до ОСОБА_4 та Головного територіального управління юстиції у м. Києві, третя особа Корсунь-Шевченківська державна нотаріальна контора про визнання недійсним свідоцтва про права на спадщину та визнання права власності на спадкове майно та за зустрічним позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 (правонаступник ОСОБА_6), третя особа Корсунь-Шевченківське районне управління юстиції в Черкаській області про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна,

в с т а н о в и л а :

У грудні 2015 року ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4 та Головного територіального управління юстиції у м. Києві та просив визнати за позивачем право власності на Ѕ квартири АДРЕСА_1; визнати недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом від 27.12.2011 зареєстроване в реєстрі за № 11-1913, (спадкова справа № 622/2011), видане ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори на квартиру АДРЕСА_1; стягнути з відповідачів на користь позивача суми сплаченого судового збору в розмірі 487,20 грн. за позовну вимогу майнового характеру, 243,60 грн. за позовну вимогу немайнового характеру.

Справа №752/20747/15-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/11312/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Шевченко Т.М.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Саліхов В.В.

У червні 2016 року ОСОБА_4 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_5 та просила встановити факт окремого проживання ОСОБА_8 з ОСОБА_9, ОСОБА_10 у період часу з 04.04.1998 по ІНФОРМАЦІЯ_2 за адресою: АДРЕСА_2; визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом видане Корсунь-Шевченківською державною нотаріальною конторою від 27.07.2005 за реєстровим № 2137 на ім'я ОСОБА_5 в частині обов'язкової частки у спадковому майні в розмірі ј частки земельної ділянки, що складає частину земельної ділянки площею 0,5819 га від загальної її площі 2,3275 га.; визнати за ОСОБА_4 право власності на ј вищезгаданої земельної ділянки, що належала померлій ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1 виданого на підставі рішення 5 сесії Стеблівської селищної ради від 16.04.2003 за № 11, та зареєстрованого в Книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 262, в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_10; стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 суми сплаченого судового збору в розмірі 551, 21 грн. за позовну вимогу майнового характеру та 551, 21 грн. за позовну вимогу немайнового характеру.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18.09.2017 зустрічну позовну заяву залишено без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

В апеляційній скарзі ОСОБА_4 просить ухвалу суду скасувати та повернути справу до суду першої інстанції для продовження розгляду. Посилається на порушення судом норм процесуального права. В обґрунтування своїх доводів вказує, що на судове засідання від 23.07.2017 відповідач та його представник не з'явилися, будучи неналежним чином повідомлені, а про наступний розгляд справи призначений на 18.09.2017 не з'явилися з поважних причин.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до висновку, що остання не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення зустрічного позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що на судові засідання від 23.08.2017 та від 18.09.2017 позивач не з'явилася, не забезпечила явку свого представника без поважних причин, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

З таким висновком суду погоджується і колегія суддів, враховуючи наступне.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що у грудні 2015 року ОСОБА_5 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, Головного територіального управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним свідоцтва про права на спадщину та визнання права власності на спадкове майно (т. 1, а. с. 1-6). У червні 2016 року ОСОБА_4 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання права власності на частину спадкового майна (т. 3, а. с. 1-3). Справа розглядалася судом тривалий час.

Про судове засідання призначене на 23.08.2017 ОСОБА_4 не була належним чином повідомлена, оскільки конверт повернувся до суду із відміткою «за закінченням встановленого строку зберігання» та виклик здійснено не за адресою реєстрації та проживання позивача (т. 3, а. с. 110). Представник ОСОБА_4 - ОСОБА_3 належним чином був повідомлений про розгляд справи призначений на зазначену дату відповідно до зворотного повідомлення (т. 3, а. с. 111). 18.08.2017 представник позивача звернувся до суду із заявою, в якій зазначив змінену робочу адресу та просив відкласти розгляд справи, у зв'язку з відсутністю можливості прибути на судове засідання (т. 3, а. с. 104).

На наступне судове засідання 18.09.2017 ОСОБА_4 не прибула, будучи належним чином повідомленою про розгляд справи відповідно до зворотного повідомлення (т. 3, а. с. 119), а представнику позивача надіслано повідомлення на адресу, за якою останній не перебуває, однак повістку вручено за довіреністю (т. 3, а. с. 118).

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, без поважної причини або неповідомлення ним про причину повторної неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.

Вищезгадані обставини свідчать про те, що позивач чи його представник, будучи належним чином повідомлені судом про час та місце слухання справи, повторно не з'явилися в судове засідання, у зв'язку з чим у суду першої інстанції були всі підстави для застосування до зазначеного позову п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Посилання в апеляційній скарзі на те, що позивач не прийшла в судове засідання призначене на 23.08.2017, оскільки не була належним чином повідомлена, не можуть бути підставою для скасування ухвали суду, враховуючи обізнаність її представника відповідно до закону про розгляд справи.

Доводи апеляційної скарги про неявку на наступний розгляд справи 18.09.2017 з поважних причин, внаслідок чого відсутня повторність неявки позивача, на думку колегії суддів, не спростовує висновків суду першої інстанції.

Суд зобов'язаний залишити заяву без розгляду у випадку, коли належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Зазначені наслідки настають незалежно від причин неявки, які можуть бути поважними. Таким чином, навіть маючи докази поважності причин неявки позивача, суд повинен залишати позовну заяву без розгляду. Якщо позивач не може взяти участь в судовому засіданні, він не позбавлений можливості подати заяву про розгляд справи за його відсутності, яка подається на будь-якій стадії розгляду справи.

За наведених обставин, колегія суддів вважає, що і вказана обставина не може бути підставою для скасування або зміни ухвали суду першої інстанції.

Разом з тим, колегія суддів звертає увагу на те, що ОСОБА_4 після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України.

Враховуючи наведені обставини та вимоги п. 1 ч. 1 ст. 312 ЦПК України апеляційний суд відхиляє скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Керуючись ст.ст.303, 307, 312, 313-315 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_4 відхилити.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 18 вересня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий: В.В. Саліхов

Судді: Н.О. Прокопчук

Т.А.Семенюк