РІШЕННЯ

іменем України

20 листопада 2017 року Справа № 655/688/17

Горностаївський районний суд Херсонської області

в складі: судді Посунько Г.А.

секретаря Бортнюк Л.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт.Горностаївка Херсонської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Горностаївської селищної ради Херсонської області (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Горностаївська районна державна адміністрація Херсонської області) про виділення часток із майна, що є у спільній сумісній власності,

в с т а н о в и в :

Позивачі посилаються в обґрунтування своїх вимог на те, що ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_4 та ОСОБА_8, померлому ІНФОРМАЦІЯ_2, на праві спільної сумісної власності належала квартира АДРЕСА_1, без визначення часток кожного з них у праві власності. Спадкоємцем, який прийняв спадщину після смерті ОСОБА_8, є позивач ОСОБА_1. Проте, спадкоємець не може оформити свої спадкові права на квартиру без виділення часток у спільній сумісній власності. На підставі викладеного, позивачі просять суд виділити наступні частки кожного із співвласників у спільній сумісній власності: ОСОБА_1 - 1/4 частини, ОСОБА_2 - 1/4 частини, ОСОБА_3 - 1/4 частини, ОСОБА_4 - 1/4 частини вказаної житлової квартири.

В судове засідання позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 не з'явились, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином - своїми заявами до суду просять розглядати справу за їхньої відсутності, позовні вимоги підтримують. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності позивачів, на підставі наявних у справі доказів.

В судове засідання представник відповідача Горностаївської селищної ради Херсонської області не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином - своєю заявою до суду селищна рада просить розглядати справу за відсутності їхнього представника, проти задоволення позову не заперечує. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача, на підставі наявних у справі доказів.

В судове засідання представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача, Горностаївської районної державної адміністрації Херсонської області не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином - своєю заявою до суду райдержадміністрація просить розглядати справу за відсутності їхнього представника, проти задоволення позову не заперечує. Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності представника третьої особи, на підставі наявних у справі доказів.

Суд, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та визначив відповідно до них правовідносини.

В 1995 році ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 придбали шляхом приватизації двохкімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 50,1 кв.м, в тому числі житловою площею 27,6 кв.м.

З свідоцтва про право власності на житло від 03 листопада 1995 року (л/с 25) вбачається, що вказана вище житлова квартира належала ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на праві спільної сумісної власності, без визначення часток кожного з них у праві власності.

З реєстраційного посвідчення КП "Каховське бюро технічної інвентаризації" від 14 листопада 1995 року (л/с 26) вбачається, що право спільної сумісної власності ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровано в державному реєстрі нерухомого майна.

Згідно ст.112 ЦК України (в редакції 1963 року) майно може належати на праві спільної власності двом або кільком колгоспам чи іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або державі і одному чи кільком колгоспам або іншим кооперативним та іншим громадським організаціям, або двом чи кільком громадянам. Розрізняється спільна власність з визначенням часток (часткова власність) або без визначення часток (сумісна власність).

Згідно ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Згідно ч.1, ч.2 ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Згідно ч.1 ст.355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Згідно ч.1 ст.368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно ч.1 ст.369 ЦК України співвласники майна, що є у спільній сумісній власності, володіють і користуються ним спільно, якщо інше не встановлено домовленістю між ними.

Згідно ч.1, ч.2, ч.3 ст.370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду. Виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, здійснюється у порядку, встановленому статтею 364 цього Кодексу.

Згідно ч.1, ч.3 ст.364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності. У разі виділу співвласником у натурі частки із спільного майна для співвласника, який здійснив такий виділ, право спільної часткової власності на це майно припиняється. Така особа набуває право власності на виділене майно, і у випадку, встановленому законом, таке право підлягає державній реєстрації.

Таким чином, положеннями ст.370 ЦК України врегульовано як питання про виділ частки із майна, що є у спільній сумісній власності, так і те, що співвласники спільної сумісної власності, як і співвласники спільної часткової власності мають право на виділ у натурі частки із спільного майна з тією лише різницею, що учасники першої не мають завідомо визначених ідеальних часток у праві спільної власності, а відтак, вони мають бути передусім визначені, після чого стає можливим виділ частки в натурі. При визначені розміру часток співвласників у спільній сумісній власності вважається, що вони є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду.

В судовому засіданні не виявлено обставин для збільшення частки когось одного із співвласників ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Співвласник ОСОБА_8 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 (свідоцтво про смерть серії НОМЕР_5, видане Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Горностаївського районного управління юстиції у Херсонській області 24 лютого 2016 року - л/с 17).

За свого життя ОСОБА_8 розпорядився спадковим майном на випадок своєї смерті, про що 05 листопада 2015 року склав заповіт (л/с 24), яким заповів належну йому частку двохкімнатної квартири АДРЕСА_1 своїй дружині - позивачеві ОСОБА_1 Заповіт посвідчено 05 листопада 2015 року приватним нотаріусом Горностаївського районного нотаріального округу та зареєстровано в реєстрі за № 475. Заповіт складено та посвідчено відповідно до вимог ст.ст.1247, 1248 ЦК України, на час розгляду справи заповіт не змінений та не скасований.

В установленому законом порядку позивач ОСОБА_1 прийняла спадщину після смерті свого чоловіка ОСОБА_8

Проте, позивач ОСОБА_1, як спадкоємець, який прийняв спадщину, не може оформити свої спадкові права на квартиру без виділення часток у спільній сумісній власності.

Згідно ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ч.1 ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ч.1, ч.2 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. Суб'єкт права спільної сумісної власності має право заповідати свою частку у праві спільної сумісної власності до її визначення та виділу в натурі.

Згідно ч.1 ст.1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно ч.1 ст.1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно ч.1 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно ч.3 ст.1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Виходячи з обставин справи та наданих сторонами доказів, враховуючи принцип рівності часток кожного із співвласників спільного сумісного майна, суд вважає можливим припинити право спільної сумісної власності позивачів, визнавши за ними право спільної часткової власності на квартиру АДРЕСА_1 та виділивши ОСОБА_1 - 1/4 частини, ОСОБА_2 - 1/4 частини, ОСОБА_3 - 1/4 частини, ОСОБА_4 - 1/4 частини вказаної житлової квартири.

Керуючись ст.ст.316 - 319, 321, 328, 355, 364, 368 - 370, 1216 - 1218, 1220 - 1223, 1226, 1233 - 1236, 1247, 1248, 1268 - 1270 ЦК України, ст.ст.10, 11, 60, 209, 212 - 215 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до Горностаївської селищної ради Херсонської області (третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача - Горностаївська районна державна адміністрація Херсонської області) про виділення часток із майна, що є у спільній сумісній власності - задовольнити.

Припинити право спільної сумісної власності ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, виділивши їм частки у квартирі АДРЕСА_1.

Виділити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці смт.Горностаївка Херсонської області, індивідуальний ідентифікаційний номер - НОМЕР_1, частку із майна, що було у спільній сумісній власності, в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 50,1 кв.м, в тому числі житловою площею 27,6 кв.м.

Виділити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженці м.Сімферополь, індивідуальний ідентифікаційний номер - НОМЕР_2, частку із майна, що було у спільній сумісній власності, в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 50,1 кв.м, в тому числі житловою площею 27,6 кв.м.

Виділити ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженці м.Сімферополь, індивідуальний ідентифікаційний номер - НОМЕР_3, частку із майна, що було у спільній сумісній власності, в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 50,1 кв.м, в тому числі житловою площею 27,6 кв.м.

Виділити ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженцю м.Сімферополь, індивідуальний ідентифікаційний номер - НОМЕР_4, частку із майна, що було у спільній сумісній власності, в розмірі 1/4 частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 50,1 кв.м, в тому числі житловою площею 27,6 кв.м.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Херсонської області через Горностаївський районний суд Херсонської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні, - протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Посунько Г.А.