Пров. №2/766/4279/17
30 жовтня 2017 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі
головуючого судді Хайдарової І.О.,
за участю секретаря Щербань А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, -
В обгрунтування позову зазначив, що 29.02.2016 року на Миколаївському шосе у м. Херсоні мало місце ДТП за участю двох автомобілів ВАЗ 2109, державний номер НОМЕР_1, під керуванням ОСОБА_2, та Мазда СХ-5, державний номер НОМЕР_2, під керуванням ОСОБА_1, в результаті ДТП власникові автомобіля Мазда СХ-5, державний номер НОМЕР_2, завдано матеріальної шкоди. Оформлення ДТП здійснювалось шляхом складання євро-протоколу (повідомлення про ДТП), згідно якого саме відповідач своєю протиправною поведінкою завдав матеріальної шкоди позивачеві, оскільки був винуватцем вчинення ДТП. Згідно висновку № Вэ-134 від 15.04.2016 року, вартість матеріальної шкоди становить 62 383,39 грн.
В судове засідання позивач не з'явився, його представник надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час, дату та місце судового розгляду повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Заяв та заперечень від відповідача до суду не надходило.
В зв'язку з цим суд на підставі ст. ст. 169 ч.4, 224 ЦПК України постановляє заочне рішення.
За приписами ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутністю осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється.
Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню.
Згідно із ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Судом встановлено, що 29.02.2016 року на Миколаївському шосе у м. Херсоні мало місце ДТП за участю двох автомобілів ВАЗ 2109, державний номер НОМЕР_1, під керуванням ОСОБА_2, та Мазда СХ-5, державний номер НОМЕР_2, під керуванням ОСОБА_1, які відмовились від оформлення матеріалів ДТП та вирішили оформити дану пригоду за допомогою євро протоколу.
У вказаній дорожньо-транспортній пригоді було пошкоджено автомобіль Мазда СХ-5, державний номер НОМЕР_2, який належить ОСОБА_1 на праві власності.
Добровільно завдані матеріальні збитки, в результаті скоєної дорожньо-транспортної пригоди відповідачем не відшкодовано.
Відповідно до пункту 4 Постанови Пленуму ВССУ від 01.03.2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» розглядаючи позови про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, суди повинні мати на увазі, що відповідно до статей 1166, 1187 ЦК України шкода, завдана особі чи майну фізичної або юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її завдала. Обов'язок відшкодувати завдану шкоду виникає у її завдавача за умови, що дії останнього були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, - незалежно від наявності вини.
Відповідно до ч. 2ст. 214 ЦПК України при виборі правової норми, що підлягає застосуванню до спірних правовідносин, суди зобовязані враховувати висновки Верховного Суду України.
Відповідно до правової позиції Верховного Суду України у справі №6-192цс16 (аналогічна правова позиція Верховного Суду України у справі №6-2808цс15), завдання потерпілому шкоди внаслідок дорожньо-транспортної пригоди (далі - ДТП) особою, цивільна відповідальність якої застрахована, породжує деліктне зобов'язання, в якому праву потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі відповідає відповідний обов'язок боржника (особи, яка завдала шкоди). Водночас така ДТП слугує підставою для виникнення договірного зобов'язання згідно з договором обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, у якому потерпілий так само має право вимоги до боржника (в договірному зобов'язанні ним є страховик).
Таким чином, потерпілому як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов'язань - деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди, або шляхом звернення до страховика, у якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільно-правову відповідальність, із вимогою про виплату страхового відшкодування, або шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених статтею 1194 ЦК України підстав. Внаслідок чого ОСОБА_1 правомірно звернувся з позовом до ОСОБА_2 про стягнення шкоди завданої внаслідок вчиненої ним ДТП.
У відповідності до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Отже, згідно ст. 22 ЦК України, позивач має право на відшкодування втрат, яких він зазнав у звязку з пошкодженням транспортного засобу та витрат для відновлення свого порушеного права, тобто на відшкодування реальних збитків, а тому суд вважає, що позивач має право на стягнення з відповідача на його користь збитків.
Крім того, задоволенню підлягає вимога про стягнення з відповідача збитків в розмірі 636,00 грн. за проведення автотоварознавчої експертизи та 1884,00 грн. за проведення судової автотоварознавчої експертизи.
Приймаючи до уваги вимоги ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача судовий збір у сумі 630,20 грн.
Керуючись ст. ст.10,11,60,88,209,212,214-215,224 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 630,20 грн.
Заочне рішення суду може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Згідно загального порядку оскарження, дане рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Херсонської області.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення суду набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України, згідно якого рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
СуддяІ. О. Хайдарова