У Х В А Л А

іменем України

"24" листопада 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянула заяву Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-1» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за оплату послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1, ОСОБА_2, -

в с т а н о в и в:

Заявник звернувся до суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1, ОСОБА_2. Свої вимоги мотивує тим, що боржники є співвласниками квартири АДРЕСА_1. З 2001 року заявник є балансоутримувачем будинку АДРЕСА_1. У зв'язку з невиконанням боржниками своїх обов'язків утворилась заборгованість станом на 12 жовтня 2017 року у розмірі 68 581,70 грн., з яких заборгованість за надання послуг по утриманню будинку та прибудинкової території становить у розмірі 62 872,70 грн., три проценти річних у розмірі 5 709,00 грн. Просить суд стягнути солідарно з ОСОБА_1, ОСОБА_2 заборгованість за послуги з утримання будинків та прибудинкової території та три проценти річних у сумі 68 581,70 грн. та витати по сплаті судового збору.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 01 листопада 2017 року заяву Житлово-будівельного кооперативу «Молодіжний-1» про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за оплату послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1, ОСОБА_2 залишено без руху.

На виконання ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 01 листопада 2017 року заявником 23 листопада 2017 року направлено на адресу суду лист Комунального підприємства «Головний інформаційно-обчислювальний центр», довідку про нарахування та сплату по особовому рахунку НОМЕР_1 за період з 01 червня 2010 року по 31 жовтня 2017 року, та розрахунок пені за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання.

Згідно ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року №14 наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК України), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається, що боржник заперечує, не визнає або оспорює свій обов'язок перед заявником (кредитором); із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України). Разом із тим лише той факт, що договірні зобов'язання (наприклад, у частині оплати заборгованості телекомунікаційних послуг чи послуг телебачення і радіомовлення) не виконуються, без обґрунтування причин, не вважається наявністю спору про право.

Як роз'яснення в п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» від 23 грудня 2011 року №14 якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК) (1618-15), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги. У цьому випадку може бути видано судовий наказ про стягнення не лише суми заборгованості, але й про стягнення індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості. Для їх стягнення суду має бути додано документи, що чітко підтверджують їх розрахунок (у тому числі й розрахунок щомісячних нарахувань), при цьому визначений розмір не потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

Як вбачається із заяви заявник просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за надані послуги по утриманню будинку та прибудинкової території у сумі 62 872,70 грн., три відсотки річних у сумі 5 709,00 грн. та витати по сплаті судового збору.

Згідно довідки про нарахування та сплату по особовому рахунку НОМЕР_1 за період з 01 червня 2010 року по 31 жовтня 2017 року наявна заборгованість у розмірі 63 259,56 грн. Як вбачається з даної довідки заявником пропущено строки позовної давності в частині вимог заявлених за період з 01 червня 2010 року по 01 вересня 2014 року. Також заявником заявлено вимоги про солідарне стягнення з боржників трьох відсотків річних у сумі 5 709,00 грн., проте з розрахунку пені за несвоєчасне виконання грошового зобов'язання, вбачається, що заявником нараховано боржникам саме пеню у розмірі подвійної облікової ставки Національного банку України, а не три відсотки річних.

У зв'язку із чим суд приходить висновку про наявність в даному випадку спору про право, що є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Керуючись ст. ст. 96, 100, 101 ЦПК України,

у х в а л и в:

Відмовити Житлово-будівельному кооперативу «Молодіжний-1» у прийнятті заяви про видачу судового наказу за вимогою про стягнення заборгованості за оплату послуг з утримання будинку та прибудинкової території з ОСОБА_1, ОСОБА_2.

Роз'яснити Житлово-будівельному кооперативу «Молодіжний-1» право на звернення з вимогами до суду у позовному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н. Є. Арапіна