Провадження № 2/234/4364/17
РІШЕННЯ

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2017 року місто Краматорськ

Краматорський міський суд Донецької області

у складі головуючого судді Чернобай А.О.,

при секретарі Науменко А.Е.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Комунальної медичної установи «Міська лікарня № 3» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення, -

ВСТАНОВИВ:

13 серпня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Комунальної медичної установи «Міська лікарня № 3» про скасування наказу про застосування до нього дисциплінарного стягнення.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що з 01.11.2002 року він призначений на посаду завідуючого травматологічним відділенням Комунальної медичної установи «Міська лікарня № 3». Наказом КМУ «Міська лікарня № 3» від 03.07.2017 року, його було притягнуто до дисциплінарної відповідальності у вигляді догани.

З даним наказом позивач не погоджується, вважає його таким, що підлягає скасуванню, оскільки він винесений всупереч вимогам ст. 46, ст.ст. 147-149 КЗпП України.

Як вбачається зі змісту наказу, на нього накладено дисциплінарне стягнення (догану) за те, що в порушення п. 4.2 Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності, затвердженої наказом МОЗ України, Міністерством праці і соціальної політики України, Фондом соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і профзахворювань України 06.11.2004 № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.11.2004 року за № 1456/10055 та п. 2.10 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.11.2001 № 455, при оформленні бланка листка непрацездатності АГТ № 704416 з 17.11.2016 по 28.11.2016 хворого «Л.О.В.», лікуючим лікарем не зроблена позначка про алкогольне спяніння, що призвело до нецільового використання коштів Фонду. При направленні хворого на госпіталізацію до травматологічного відділення КМУ «Міська лікарня № 32 лікар Селидівської ЦРЛ у епікризі та бланку направлення зробив відмітку про підозру на алкогольне спяніння, на що лікар-нейрохірург травматологічного відділення КМУ «Міська лікарня № 3» ОСОБА_4 не звернув увагу. Завідуючий травматологічним відділенням ОСОБА_1 в порушення вимог п. 5.2 наказу МОЗ України № 189 від 09.04.2008 року «Про затвердження положення про експертизу тимчасової непрацездатності» не проконтролював дотримання лікарем-нейрохірургом травматологічного відділення ОСОБА_4 порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, відповідно до діючих нормативно-правових актів з питань ЕТН.

Позивач зазначає, що хворий знаходився на лікуванні у травматологічному відділенні Селидівської ЦМЛ з 11.11.2016 по 17.11.2016 року. Згідно медичної документації, що надійшла до травматологічного відділення ГБ № 3 разом з хворим 18.11.2016 року немає обєктивних даних (аналізи, детальний опис стану, тощо) про те, що травна ним отримана внаслідок алкогольного спяніння. З моменту знаходження хворого в травматологічному відділенні ГБ№ 3 (з 18.11.2017 року) обєктивно встановити факт, що травма ним отримана внаслідок або у стані алкогольного спяніння не було можливим внаслідок спливу часу, в який можливо це встановити.

Посилання у наказі № 6-д на Довідку Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності Донецького обласного відділення від 10.05.2017 року, як на підставу дисциплінарних стягнень, необґрунтоване, оскільки крім твердження про відсутність запису у листку непрацездатності про «алкогольне сп'яніння», ця Довідка не має жодних посилань на наявність обєктивних даних про те, що травма хворим отримана внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп'яніння або дій, пов'язаних з ним. Факт того, що лікуючий лікар ОСОБА_4 сплатив суму претензії Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності Донецького обласного відділення - не встановлює і не підтверджує наявність порушення дисципліни з боку позивача.

При накладенні дисциплінарного стягнення були порушені строки, передбачені ст. 148 КЗпП України, відповідно до якої дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку. В даному випадку дисциплінарне стягнення за вчинок, який міг мати місце 28.11.2016 року не можна накладати після 27.05.2017 року.

Також в порушення ст. 49 КЗпП України не враховано ступінь тяжкості вчиненого проступку, заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок і попередню роботу працівника. Не враховано, що він працює у лікарні 35 років, має вищу кваліфікацію лікаря і за останні роки неодноразово нагороджувався грамотами та дипломами за професійні досягнення.

Позивач просив визнати незаконним з моменту його винесення та скасувати наказ № 6-д КМУ «Міська лікарня № 3» від 03.07.2017 року в частині оголошення йому догани.

У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги в повному обсязі, надав пояснення аналогічні, викладеним у позові та просив позов задовольнити.

Позивач у судовому засіданні суду пояснив, що хворий надійшов до лікарні у важкому стані, на час надходження до лікарні був тверезий. В історії хвороби, яку вони отримали, не було зазначено чітко, що хворий перебував у стані алкогольного спяніння. Довідки про перебування хворого у стані алкогольного спяніння надано не було. Хворого було прооперовано. Після перебування 10 днів у стаціонарі, хворий був направлений до м. Селидово. Лікарняний лист заповнюється на підставі історії хвороби, в якій чітко не було зазначено алкогольне спяніння. Просив суд задовольнити позовні вимоги.

Представник відповідача у судовому засіданні заперечував проти задоволення позову з підстав його необґрунтованості. Суду пояснив, що видання оскаржуваного наказу № 6-д від 03.07.2017 р. здійснено повністю з дотриманням вимог, передбачених ст.ст. 147- 149 КЗпП України, процесуальні строки не порушені. Позивача ознайомлено з наказом, який був йому зачитаний, копія наказу та доданих матеріалів передано йому під розписку, запропоновано надати письмове пояснення по факту порушення, але у присутності трьох осіб він відмовився від надання пояснень про що складено відповідний акт. При перевірці Фонду соціального страхування 10.05.2017 року було виявлене порушення, 15.05.2017 року на адресу Відповідача спрямована претензія. Наказ про накладання на Позивача дисціплінарного стягнення був винесений 18.05.2017 року та вже 19.05.2017 року з ним був ознайомлений позивач. Але той час він перебував на лікарняному, тому той наказ був скасований та винесений новий вже від 03.07.2017 року, тобто в перший день виходу його на роботу після відпустки та перебування на лікарняному.

Як зазначається у ст. 148 КЗПП, догана застосовується не пізніше одного місяця, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у звязку з тимчасовою непрацездатність; або перебування його у відпустці. Отже вимоги законодавства не дозволяла винести наказ про дисціплінарне стягнення та ознайомити з ним Позивача у строк одразу після його виявлення та скоєння по незалежним від відповідача обставинам.

При винесенні догани була врахована ступінь тяжкості вчиненого проступку, адже бездіяльністю за вини позивача до КМУ «Міська лікарня № 3» були застосовані фінансові санкції у вигляді претензії Виконавчої дирекції Донецького обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності на суму 523,93 грн. за порушення п. 4.2. Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності. Позивач, як завідувач травматологічним відділенням, в порушення п. 5.2. Наказу МОЗ № 189 від 09.04.2008 року «Про затвердження положення про експертизу тимчасової непрацездатності» не проконтролював дотримання лікарем-нейрохірургом травматологічного відділення ОСОБА_4 порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, відповідно до діючих нормативно-правових актів з питань ЕТН.

Порушення полягало в наступному: при оформленні бланка листка непрацездатності АГТ № 704416 з 17.11.2016 по 28.11.2016 р. хворого лікуючим лікарем ОСОБА_4 не була зроблена позначка про алкогольне спяніння, а завідуючим травматологічного відділення ОСОБА_1 не проконтрольовано дотримання порядку лікуючим лікарем видачі листка непрацездатності, що є його прямим обовязком, також згідно до затвердженого головним лікарем КМУ «МЛ № 3» Положення про начальника (завідувача) структурного підрозділу медичного закладу (Наказ МОЗ № 117 від 29.03.2002 р.), де чітко зазначено, що завідувач структурного підрозділу зобовязаний здійснювати контроль за правильним веденням медичної документації та повинен знати чинне законодавство та нормативні документи, що регламентують діяльність закладів охорони здоровя, директивні документи, що визначають завдання та функції підрозділу медичного закладу, порядок ведення облікової та звітної документації. Крім того, згідно цього ж Положення, завідувач структурного підрозділу несе відповідальність за стан роботи підрозділу. Крім того, при винесенні догани брались до уваги попередні порушення трудової дисципліни Позивача, який неодноразово притягався до дисциплінарної відповідальності.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_4 суду пояснив, що він, як лікуючий лікар, заповнював лікарняний лист хворого. Хворий був доставлений до травматологічного відділення через 6 днів після отримання травми, був прооперований, він особисто проводив операцію хворого. Якщо б вони взяли аналіз на вміст алкоголю в крові хворого, то це не підтверджує стан, в якому хворий перебував на час отримання травми. Він сплатив кошти, оскільки йому так було зручніше.

Відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному , повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Вислухав пояснення позивача та представників сторін, свідка, дослідивши надані докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, у межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 147 КЗпП України, догана є заходом дисциплінарного стягнення, який застосовується до працівника за порушення ним трудової дисципліни.

Дисциплінарним проступком є протиправне винне діяння особи, що може мати форму дії або бездіяльності.

Порушення трудової дисципліни - це невиконання чи неналежне виконання працівником, без поважних причин, обов'язків, покладених на нього трудовим договором або правилами внутрішнього трудового розпорядку. Трудові обов'язки працівника визначаються у посадовій інструкції.

Порядок застосування дисциплінарних стягнень встановлено ст. 148-149 КЗпП України.

Відповідно до статті 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці. Дисциплінарне стягнення не може бути накладене не пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Відповідно до ст. 149 ЦПК України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення. За кожне порушення трудової дисципліни може бути застосовано лише одне дисциплінарне стягнення. При обранні виду стягнення власник або уповноважений ним орган повинен враховувати ступінь тяжкості вчиненого проступку і заподіяну ним шкоду, обставини, за яких вчинено проступок, і попередню роботу працівника. Стягнення оголошується в наказі (розпорядженні) і повідомляється працівникові під розписку.

Згідно ст. 150 КЗпП України, дисциплінарне стягнення може бути оскаржене працівником у порядку, встановленому чинним законодавством (глава ХV КЗпП України). Разом з тим, відповідно до ст. 124 Конституції України працівник може звернутись безпосередньо до суду з позовом про оскарження дисциплінарного стягнення. В цьому випадку оскаржується безпосередньо дисциплінарне стягнення, яке може бути визнане судом недійсним (незаконним).

Постановою Пленуму Верховного Суду України від 06.11.1992 року № 9 «Про практику розгляду судами трудових спорів» визначено, що при розгляді справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147(1)-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи не закінчився встановлений для цього строк, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок тощо.

Судом встановлено, що наказом № 86-к від 02.09.2002 року ОСОБА_1 був призначений на посаду завідувача травматологічним відділенням КМУ «Міська лікарня № 3» з 01.10.2002 року (а.с. 66).

10 травня 2017 року головним спеціалістом відділу експертизи тимчасової непрацездатності та якості медичних послуг виконавчої дирекції Донецького обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності була проведена перевірка обґрунтованості видачі та правильності оформлення листка непрацездатності АГТ № 704416 з 18.11.2016 по 28.11.2016 року, виданого в Комунальній медичній установі «Міська лікарня № 3» м. Краматорськ, за наслідками якої складена довідка (а.с. 11-12).

Перевіркою було встановлено, що за даними медичної документації вищевказаний листок непрацездатності видані застрахованим особами у КМУ «Міська лікарня № 3» м. Краматорськ з приводу травми у побуті обґрунтовано, але бланк листка непрацездатності оформлено з порушенням п. 4.2 Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності, затвердженої наказом МОЗ України, Міністерства праці і соціальної політики України, Фондом соціального страхування тимчасової втрати працездатності, Фондом соціального страхування нещасних випадків на виробництві і профзахворювань України від 03.11.2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.11.2004 року за № 1456/10055 та п. 2.10 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.11.2001 року №455, а саме: при оформленні бланка листка непрацездатності АГТ № 704416 з 17.11.2016 по 28.11.2016 року відсутні позначки про алкогольне спяніння, що призвело до нецільового використання коштів Фонду.

За наслідками перевірки, Виконавчою дирекцією Донецького обласного відділення Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності була направлена претензія до КМУ «Міська лікарня № 3» від 15.05.2017 року № 07-19-834 з вимогою відшкодувати завдану вищевказаним порушенням лікуючого лікаря матеріальну шкоду на загальну суму 523,93 грн. (а.с.10).

Наказом по КМУ «Міська лікарня № 3» № 101 від 11.05.2017 року була створена комісія для проведення службового розслідування щодо обґрунтованості видачі та оформлення листка непрацездатності хворого «Л.О.В.» у складі: головного лікаря ОСОБА_5, заступника головного лікаря з ЕТН ОСОБА_6, заступника головного лікаря з лікувальної роботи ОСОБА_7, міського травматолога ОСОБА_8, завідуючого неврологічним відділенням ОСОБА_9 (а.с. 67). Комісії доручено проведення службового розслідування у строк до 19.05.2017 року.

17.05.2017 року комісією з проведення службового розслідування складено ОСОБА_3 службового розслідування перевірки обґрунтованості видачі та правильності оформлення листка непрацездатності хворого АГТ №704416 з 18.11.2016 по 28.11.2016 року лікарем нейрохірургом ОСОБА_10 в травматологічному відділенні КМУ «Міська лікарня № 3» та порушення питань експертизи тимчасової непрацездатності, згідно якого комісія рекомендувала оголосити догану завідуючому травматологічним відділенням ОСОБА_1 за зниження контролю за питаннями експертизи тимчасової непрацездатності у відділенні (а.с. 13-14)

Відповідно до наказу КМУ «Міська лікарня № 3» № 61-к від 26.05.2017 року ОСОБА_1 перебував у відпустці з 29.05.2017 року по 15.06.2017 року (а.с.46).

Як вбачається з наданих суду листків непрацездатності, ОСОБА_1 перебував на лікарняному з 20.04.2017 року по 26.05.2017 року, з 14.06.2017 року по 30.06.2017 року, з 10.07.2017 року по 04.08.2017 року (а.с. 38-40).

03 липня 2017 року по результатам службового розслідування, головним лікарем КМУ «Міська лікарня № 3» ОСОБА_11 було видано наказ № 6-д про притягнення до дисциплінарної відповідальності та оголошення догани завідувачу травматологічним відділенням ОСОБА_1 за порушення вимог експертизи непрацездатності згідно п. 4.2 Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності, затвердженої наказом МОЗ України, Міністерством праці і соціальної політики України, Фондом соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і профзахворювань України 03.11.2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.11.2004 року за № 1456/10055, п. 2.10 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.11.2001 року № 455 та зниження контролю за питанням експертизи тимчасової непрацездатності у відділенні та п. 5.2 наказу МОЗ України № 189 від 09.04.2008 року «Про затвердження положення про експертизу тимчасової непрацездатності» за відсутність контролю за дотриманням лікарем-нейрохірургом травматологічного відділення ОСОБА_4 порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, відповідно до діючих нормативно-правових актів з питань ЕТН (а.с.6).

03.07.2017 року комісією у складі виконуючої обовязки заступника головного лікаря з медичної частини ОСОБА_12, начальника відділу кадрів ОСОБА_13 та юрисконсульта ОСОБА_3 був складений акт про те, що завідуючий травматологічним відділенням ОСОБА_1 був ознайомлений з низкою наказів, у тому числі з наказом від 03.07.2017 року № 6-д «Про застосування дисциплінарного стягнення (догана) до завідуючого травматологічним відділенням ОСОБА_1В.» та відмовився від його підписання. Копії вищевказаних наказів були вручені позивачу. Також зі змісту акту вбачається, що ОСОБА_1 було запропоновано надати пояснення з приводу цих доган, на що він відмовився (а.с. 44).

До акту також доданий письмовий документ за підписом головного лікаря КМУ «Міська лікарня № 3» ОСОБА_11 від 03.07.2017 року, з якого вбачається, що позивачу було запропоновано ознайомитися з довідкою Донецького обласного відділення фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності від 10.05.2017 року; претензією Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності від 15.05.2017 року; наказом № 101 від 11.05.2017 року «Про проведення службового розслідування щодо обґрунтованості видачі та правильності оформлення листка непрацездатності хворого в травматологічному відділенні КМУ «МЛ № 3»; актом службового розслідування від 17.05.2017 року та запропоновано надати письмові пояснення по фактам, визначеним у вищевказаних документах (а.с. 45). Вказані документи позивач отримав 03.07.2017 року, про що свідчить його підпис.

Позивач оскаржує наказ про притягнення його до дисциплінарної відповідальності, посилаючись на відсутність підстав та порушення строку накладення дисциплінарного стягнення.

Підставою застосування догани є вчинення працівником протиправного винного діяння (дій чи бездіяльності), яке визнається дисциплінарним проступком. Протиправність поведінки працівника полягає в порушенні ним своїх трудових обов'язків, закріплених нормами трудового права КЗпП, правилами внутрішнього трудового розпорядку, статутами, положеннями, посадовими інструкціями, трудовим договором (контрактом), колективним договором, а також у порушенні або невиконанні правомірних наказів та розпоряджень роботодавця чи уповноваженої ним особи.

Аналізуючи підстави притягнення до дисциплінарної відповідальності, суд зазначає, що посадовою інструкцією завідувача травматологічним відділенням ОСОБА_1, затвердженою головним лікарем КМУ «Міська лікарня № 3» 11.06.2015 року (а.с. 48-50) передбачено, що завідувач травматологічним відділенням здійснює нагляд за веденням лікарської документації; проводить визначення рівня алкоголю в організмі травмованих (п. 2.24, п. 2.32), повинен знати правила оформлення медичної документації (п. 5.22).

З наданих суду копії медичних документів - медичної карти стаціонарного хворого № 8783, копії акту медичного огляду з метою виявлення алкогольного спяніння № 516 від 11.11.2016 року, копії довідки про результати аналізу на вміст алкоголю в крові № 401/4 від 11.11.2016 року (а.с.7-9, 60-62), вбачається, що було зафіксовано перебування хворого у стані алкогольного спяніння при надходженні до Селидівської міської лікарні 11.11.2016 року.

Відповідно до п. 4.2. Інструкції про порядок заповнення бланка листка непрацездатності, затвердженої наказом МОЗ України, Міністерством праці і соціальної політики України, Фондом соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фондом соціального страхування від нещасних випадків на виробництві і профзахворювань України 03.11.2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.11.2004 року за № 1456/10055 у разі тимчасової непрацездатності у зв'язку із захворюванням або травмою, що сталися внаслідок алкогольного, наркотичного, токсичного сп'яніння або дій, пов'язаних з ним, робиться позначка про таке сп'яніння.

Відповідно до п. 2.1 Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.11.2001 року № 455 у разі захворювання чи травми на весь період тимчасової непрацездатності до відновлення працездатності або до встановлення групи інвалідності медико-соціальною експертною комісією (МСЕК) видається листок непрацездатності, що обраховується в календарних днях.

Відповідно до п. 2.10 цієї інструкції у разі тимчасової непрацездатності, зумовленої захворюванням або травмою, внаслідок алкогольного, токсичного

сп'яніння чи дії наркотиків, що визначається ЛКК у порядку, встановленому спільним наказом МВС України, МОЗ України та Міністерства юстиції України від 24.02.95 року N 114/38/15-36-18 "Про затвердження Інструкції про порядок направлення громадян для огляду на стан сп'яніння в заклади охорони здоров'я та проведення огляду з використанням технічних засобів" зареєстрованим Міністерством юстиції України 07.03.95 року за N 55/591, видається листок непрацездатності з обов'язковою позначкою про це в ньому та в медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого.

Відповідно до п. 5.2 наказу МОЗ України № 189 від 09.04.2008 року «Про затвердження положення про експертизу тимчасової непрацездатності» завідувач профільного відділення контролює дотримання лікарями порядку видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, відповідно до діючих нормативно-правових актів з питань ЕТН.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що позивач, як завідувач профільного відділення, не виконав покладені на нього посадовою інструкцією та нормами діючого законодавства обовязки, не проконтролював дотримання лікарем порядку видачі та оформлення листка непрацездатності АГТ №04416 від 28.11.2016 року.

До застосування дисциплінарного стягнення власник зобов'язаний зажадати від працівника письмові пояснення. Невиконання роботодавцем обовязку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджено наданими суду доказами.

Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду України, викладеній в постанові № 6-2801цс15 від 19 жовтня 2016 року, яка відповідно до ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для всіх судів України.

Таким чином, не надання позивачем письмових пояснень, не може бути підставою для скасування наказу про оголошення догани.

Перевіряючи дотримання строків накладення дисциплінарного стягнення, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.

Дисциплінарне стягнення не може бути накладене пізніше шести місяців з дня вчинення проступку.

Слід враховувати, що ст. 148 КЗпП України передбачає обчислення місячного строку для застосування стягнення з дня виявлення не факту (дії, бездіяльності), а саме проступку. Виявлення проступку означає не тільки виявлення факту (дії), але і встановлення працівника, який порушив трудові обов'язки, характеру порушення, шкідливих наслідків правопорушення, причинного зв'язку між правопорушенням та шкідливими наслідками, вини працівника. Це дає деяку можливість власникові для продовження терміну, протягом якого він може застосовувати стягнення.

Як було встановлено судом, під час розгляду справи, дисциплінарний проступок було виявлено відповідачем після проведення службового розслідування і зафіксовано актом від 17.05.2017 року, у період з 10.04.2017 року по 30.06.2017 року включно позивач перебував у відпустці та на лікарняному, а дисциплінарне стягнення було застосовано до позивача 03.07.2017 року, тобто у межах строку, передбаченого ст. 148 КЗпП України.

Порушень вимог трудового законодавства при застосуванні до позивача дисциплінарного стягнення, судом не встановлено.

За таких обставин, позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст.3, 10, 11, 60, 61, 88, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 147-149 КЗпП України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Комунальної медичної установи «Міська лікарня № 3» про скасування наказу про застосування дисциплінарного стягнення відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Краматорський міський суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:

Рішення ухвалене та надруковано в нарадчій кімнаті в єдиному примірнику.

Суддя: