ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/9455/17
провадження № 2/753/4975/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"01" листопада 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Заболотній Л.Г.
розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на майно в порядку спадкування за заповітом,
ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визнання права власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом майна його матері ОСОБА_4 Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла його мати, яка за життя склала заповіт, відповідно до якого заповіла позивачу все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде їй належати на день смерті і на що вона за законом матиме право. За життя матері позивача належало на праві власності 2/3 частини квартири АДРЕСА_1. Інша частина згаданої квартири належить на праві власності позивачу. Проте позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, у зв'язку з відсутністю у позивача оригіналів правовстановлюючих документів. Оригіналами правовстановлюючих документів незаконно заволодів брат позивача ОСОБА_3 і не бажає їх повертати.
В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, процесуальним правом подати письмові пояснення (заперечення) не скористався.
На підставі ч.1, ст.224 Цивільного процесуального кодексу України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 померла мати позивача ОСОБА_4 (а.с.9). За життя 25 лютого 2011 року ОСОБА_4 склала заповіт (а.с.11-12), відповідно до якого все майно, де б воно не було і з чого воно б не складалось і взагалі все те, що належить ОСОБА_4 на день смерті і на що вона за законом матиме право заповідає ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.
У зв'язку із поданою позивачем заявою про прийняття спадщини, Дванадцятою державною нотаріальною конторою було заведено спадкову справу № 281/13, щодо майна померлої.
Брат позивача, ОСОБА_3 не погоджувався з волею матері, викладеною в заповіті та незаконно заволодів згаданими правовстановлюючими документами. Відсутність правовстановлюючих документів спричинило прийняття рішення про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на частину квартири, яка належала матері (а.с.17). Відповідач не визнає права позивача на спадкування за заповітом.
Відповідно ст.ст.1216-1218 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст.ст.1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Саме спадкування може відбуватися за заповітом або за законом.
Згідно із ст.ст.1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Відповідно до частини першої, статті 15 ЦК України кожна особа має на право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути, зокрема, визнання права (частина друга статті 16).
Суд вважає, що порушене право позивача підлягає захисту шляхом визнання права власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 209, 212-215, 224-228, 218, 292 ЦПК України, суд
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем м. Києва, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1) право власності на 2/3 частини квартири АДРЕСА_1, загальною площею 71,4 м2, жилою площею 49,3 м2, яка належала на праві власності ОСОБА_4, померлій ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого 1.09.1993 року ОП „Київський м'ясокомбінат" та свідоцтва про право на спадщину, виданого 27.01.2005 року Сьомою Київською державною нотаріальною конторою за №1у-111, в порядку спадкування за заповітом, від 25.02.2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 і зареєстрованого у реєстрі за №1895.
Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 8000 грн. судового збору.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії відповідачем.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя :