Справа № 357/9178/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"30" листопада 2017 р. Білоцерківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Цуранова А. Ю. , при секретарі Вікторов О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду в м. Біла Церква заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2017 року до суду надійшла зазначена заява, в якій заявник просив забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру № 108, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Зелена, буд. № 42 та заборонити вчиняти будь-які реєстраційні дії відносно спірного майна на час розгляду справи.

11.08.2017 року ухвалою судді Білоцерківського міськрайонного суду Київської області в задоволенні заяви відмовлено.

25.10.2017 року ухвалою Апеляційного суду Київської області ухвалу Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 11.08.2017 року скасовано та заяву передано на новий розгляд.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України суд розглядає заяву в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі з метою запобігання потенційним труднощам у подальшому виконанні такого рішення (правовий висновок Верховного Суду України викладений в постанові від 18.01.2017 року, справа № 6-2552цс16).

Згідно роз'яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства про розгляд заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Обґрунтовуючи необхідність накладення арешту на спірну квартиру заявник зазначав про те, що позивачем подано заяву про поділ майна подружжя, відповідач самостійно розпоряджається спірним майном, не допускаючи до володіння чи користування ним, користується її паспортом.

Крім того, їй стало відомо, що відповідач зняв її з реєстрації, користуючись її паспортом та на підставі неіснуючого рішення суду.

Дослідивши матеріали, судом встановлено наступне.

В провадженні Білоцерківського міськрайонного суду Київської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, в якій позивач просить визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири № 108, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Зелена, буд. 42.

29.09.2017 року у справі відкрите провадження та призначено судовий розгляд на 05.12.2017 року.

Згідно довідки Комунального підприємства Київської обласної ради Південне бюро технічної інвентаризації № 1751 від 25.07.2017 року спірна квартира зареєстрована за ОСОБА_2.

Заявник була зареєстрована в спірній квартирі, однак 06.07.2017 року знята з реєстрації, що підтверджується копіями довідки Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради № 5837 від 25.07.2017 року, талону про зняття з реєстрації місця проживання в Україні від 10.07.2017 року та довідки Управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради № 970/1 від 28.07.2017 року.

Заявник зверталась до Національної поліції із заявами про вчинення ОСОБА_2 злочину 27.07.2017 року та 08.08.2017 року, копії яких містяться в матеріалах справи.

Згідно пояснень від 27.07.2017 року ОСОБА_3 вбачається, що ОСОБА_2 без відома ОСОБА_1 виписав її із спірної квартири, прибувши до квартири, вони із ОСОБА_1 зясували, що замки замінені, двері ніхто не відкривав, ОСОБА_2 на зв'язок не виходив.

На думку суду, сукупність вказаних обставин свідчить про реальну загрозу дій з боку відповідача спрямованих на невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, оскільки ОСОБА_2 може в будь-який час розпорядиться спірною квартирою.

Крім того, зазначена вище квартира є предметом спору по даній справі про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Частиною першою статті 152 ЦПК України визначений перелік заходів забезпечення позову, який з огляду на частину другу цієї ж статті не є вичерпним.

Одним із заходів забезпечення позову є арешт на майно (п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України).

Таким чином, з огляду на викладене та вимоги закону щодо співмірності заходів забезпечення позову із заявленими позовними вимогами, суд вважає за можливе задовольнити заяву частково, а саме: накласти арешт на квартиру № 108, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Зелена, буд. № 42.

Вимогу про заборону у вчиненні будь-яких реєстраційних дій відносно спірного майна на час розгляду справи, суд відхиляє, оскільки заявником не наведено доводів щодо необхідності застосування вказаного заходу забезпечення позову та не конкретизовано, які саме реєстраційні дії слід заборонити та відносно якого майна.

Крім того, суд вважає, що накладення арешту на спірну квартиру фактично включає в себе заборону на проведення реєстраційних дій відносно неї.

Керуючись ст.ст. 152-153, 210 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити частково.

Накласти арешт на квартиру № 108, що розташована за адресою: Київська область, м. Біла Церква, вул. Зелена, буд. № 42.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_4