ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/285/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" листопада 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі судді Вовка Є.І., при секретарі Германенко В.А., в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва, у судовому засіданні по розгляду заяви відповідача ОСОБА_2 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "24" квітня 2017 року по цивільній справі №753/21540/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, третя особа - ПАТ "Страхова компанія "Нова",

Встановив:

З заяви ОСОБА_2 про перегляд вказаного заочного рішення вбачається, що вона обгрунтована зокрема тим, що відповідач не з»явилася на судовий розгляд вказаної справи "24" квітня 2017 року, оскільки подала клопотання про відкладення судового розгляду справи, при цьому, це було єдине судове засідання по справі.

Згідно зі строками розгляду заяви про перегляд заочного рішення, передбаченими ч.2 ст.230 ЦПК України - вказана заява повинна бути розглянута протягом п'ятнадцяти днів з дня її надходження, при цьому, вказана заява про перегляд заочного рішення була передана судді Вовку Є.І. 23.10.2017 року.

Судом враховано, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов»язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, дослідивши інші матеріали справи, судом встановлено наступне.

Оскаржуваним заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від "24" квітня 2017 року по цивільній справі №753/21540/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, завданої внаслідок ДТП, третя особа - ПАТ "Страхова компанія "Нова", було вирішено наступне.

Позов ОСОБА_3 задовольнити.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) у відшкодування матеріальної шкоди 43341 грн. 48 коп.

Стягнути на користь ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) 551 грн. 20 коп. - судовий збір.

З довідки від 24 квітня 2017 року (а.с.83) вбачається, що сторона відповідача не з"явилася на судовий розгляд вказаної справи 24 квітня 2017 року, при цьому, про причини неявки суд не був повідомлений. Крім того, не зазначено про поважні причини саме неявки до суду саме відповідача і у її клопотанні про відкладення судового розгляду справи, яке надійшло до суду лише 25 квітня 2017 року вхідний номер 20400 - тобто вже після судового розгляду справи (а.с.89, в якому зазначено, що відповідач 18 квітня 2017 року була повідомлена про вказане судове засідання, яке відбулося 24 квітня 2017 року). При цьому, у вказаному клопотання міститься лише констатація щодо тривання процесу пошуку відповідачем представника - без зазначення обгрунтування та доказів щодо підстав неможливості відшукання такого представника у строк, який передбачений ЦПК України, яким передбачено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно (ч.4 ст.74 ЦПК України).

Відповідно до положень ст.77 ЦПК України: сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання; у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Крім того, судом встановлено, що з наявних поштових відправлень на адресу відповідача вбачається, що відповідач належним чином повідомлялася Дарницьким районним судом м. Києва про судовий розгляд цієї справи (призначений на 24 квітня 2017 року) поштою - рекомендованим листом з повідомленням за адресою місця проживання відповідача, зареєстрованою у встановленому законом порядку (згідно з даними, які містяться в довідці Адресно-довідкового підрозділу ГУДМС України в м. Києві а.с.55), при цьому, вказане поштове відправлення було отримано ще 18.03.2017 року згідно з розпискою у рекомендованому листі (а.с.78, а.с.75 - копія супровідного листа щодо направлення відповідачу копії ухвали про відкриття провадження та позову з додатками).

Відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Крім того, відповідно до положень ч.5 ст.74 ЦПК України: у разі ненадання фізичною особою, яка бере участь у справі інформації щодо її адреси, судова повістка надсилається цій особі за адресою її місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, при цьому, у разі відсутності особи, яка бере участь у справі за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

При цьому, судом фактично враховано, що відповідно до імперативних положень ч.1 ст.157 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи вказаної категорії протягом розумного строку, а відповідно до положень ст.1 ЦПК України - завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З положень п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України, вбачається, що суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому законом порядку про час і місце судового розгляду, у випадку якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

При цьому, в спеціальній імперативній нормі ч.1 ст.224 ЦПК України, яка визначає умови, за яких можливе винесення заочного рішення зазначено, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до положень ч.4 ст.169 ЦПК України - у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Тобто із системного аналізу саме сукупності вищевказаних норм вбачається, що цей закон (ч.4 ст.169 ЦПК України) є спеціальною нормою, яка визначає саме порядок судового розгляду, якому передувало відкладення розгляду справи внаслідок першої неявки сторони відповідача виключно з поважних причин - згідно з імперативними приписами щодо обов'язкової наявності таких причин, як єдиної передумови для відповідного відкладення у випадку першої неявки відповідача згідно з п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України, тобто Закон саме додатково регламентує ще і такий випадок (повторної неявки), регламентуючи вже обов'язковий розгляд справи у випадку повторної неявки відповідача - незалежно від наявності повторних - будь-яких поважних причин у відповідача.

Від представника позивача надійшла заява щодо відсутності заперечень проти ухвалення заочного рішення та про розгляд справи у відсутність останнього (а.с.81).

Враховуючи вищевикладене, наявні вищевказані обставини, в тому числі ту обставину, що від сторони відповідача не надійшло заяви про розгляд справи за її відсутності, то судом (у судовому засіданні по розгляду цієї справи 24 квітня 2017 року) було ухвалено рішення у заочному порядку, який єдиним порядком, в якому згідно з нормами ЦПК України (зокрема вищенаведеними) можливо розглянути вказану справу в порядку цивільного судочинства - з дотриманням імперативних норм, встановлених цим порядком, в тому числі щодо даного випадку.

Враховуючи, що відповідно до положень ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності сукупності обставин - а) що відповідач не з"явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і б) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також, що відсутні вищевказані обставини, які викладені у вищевказаному пункті, умовно позначеному літерою а), суд вважає, що вказана заява про перегляд заочного рішення не може бути задоволена в силу вказаних імперативних приписів положень ч.1 ст.232 ЦПК України.

Вивчивши всі наявні матеріали, враховуючи вищевикладене, вищенаведені норми ст.232 ЦПК України, суд вважає, що вказана заява про перегляд (скасування) заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись п.1) ч.3 ст.231 ЦПК України,

Ухвалив:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_2 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "24" квітня 2017 року по цивільній справі №753/21540/16-ц.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: