28.11.2017 Єдиний унікальний номер 205/7872/17
Єдиний унікальний номер 205/7872/17
Номер провадження 2/205/3608/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2017 року

Суддя Ленінського районного суду м. Дніпропетровська Остапенко Н.Г., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

27 листопада 2017 року до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності в порядку спадкування.

Одночасно до позову додано клопотання, в якому ОСОБА_1 просив звільнити його від сплати судового збору за подання позову до Дніпропетровської міської ради, треті особи: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності в порядку спадкування, оскільки він є пенсіонером та не має матеріальної можливості здійснити оплату судового збору.

Дослідивши заяву про звільнення від сплати судового збору, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Пунктом 27 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 10.10.2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» визначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач ОСОБА_1 вважає, що у звязку з тим, що він є пенсіонером, та відповідно до розміру його пенсії є малозабезпеченою особою, має підстави для звільнення від сплати судового збору. Однак з позицією сторони позивача суд погодитись не може, оскільки згідно довідки Правобережного відділення Пенсійного фонду України ОСОБА_1 отримує пенсію по інвалідності внаслідок загального захворювання інвлідам третьої групи, тобто має постійне джерело доходу. У звязку з цим, підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про необхідність відмовити ОСОБА_1 у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви.

З огляду на те, що даною ухвалою позивачу відмовлено в звільненні від сплати судового збору, то заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана до суду з порушенням вимог ст. 119, 120 ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір» а саме:

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за заяви у справах окремого провадження сплачується судовий збір - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 320 грн.

Отже, позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 320 грн., подавши до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно п. а ст. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 20 від 22 грудня 1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності - за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження оцінки проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

За порядком проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, затвердженому постановою КМУ від 4 березня 2013 року № 231 зазначено, що термін дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більш як шість місяців з моменту оцінки, адже ціна позову має бути визначена у наведені строки.

Таким чином, позивач повинен зазначити ціну позову щодо вимог майнового характеру, а саме домоволодіння № 30, що розташоване по вул. Добролюбова в м. Дніпро, на день звернення до суду та сплатити судовий збір врахувавши ціну позову.

Також, позивачу необхідно конкретизувати другий пункт позовних вимог, а саме: зазначити після смерті кого просить визнати право вланості.

За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачам строк для виправлення зазначених в ухвалі недоліків.

З урахуванням викладеного, керуючись ст. 82, 119, 121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності в порядку спадкування.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровської міської ради, треті особи: Друга дніпропетровська державна нотаріальна контора, ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю та визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В разі невиконання ухвали в зазначений строк, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.Г. Остапенко