Справа № 439/1415/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

7 листопада 2017 року м. Броди

Суддя Бродівського районного суду Львівської області Бородійчук О.І., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя.

Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим кодексом.

Суддею при дослідженні поданої позовної заяви встановлено, що позивачем при поданні позову не дотримано вимоги ст.119 ЦПК України, оскільки не надано документа про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви подається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Позивачем по справі заявлено клопотання про звільнення її від сплати судового збору в повному обсязі, посилаючись на ті обставини, що вона ніде не працює, має лише тимчасові заробітки, на її утриманні є дочка, в неї склалося важке матеріальне становище.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Проте, дослідивши документи, додані до позовної заяви в обґрунтування клопотання про відстрочення сплати судового збору, суддя не знаходить підстав для звільнення від сплати судового збору, оскільки позивач не надав суду жодних доказів про свій майновий стан на день звернення до суду з даним позовом, що і є підставою для вирішення питання про звільнення від сплати судового збору.

Пленум Верховного Суду України в п. 7 Постанови від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснив, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК.

З врахуванням вищевикладеного, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору та доведеність тієї обставини, що позовна заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, оскільки не надано документу про сплату судового збору.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України або не сплачено судовий збір підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 82, 119, 121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору.

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільно нажитого майна подружжя.

Повідомити позивача про необхідність виправити вищевказані недоліки позовної заяви у пятиденний строк з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3