"23" жовтня 2017 р. Справа № 363/844/17
РІШЕННЯ

Іменем України

(ЗАОЧНЕ)

23 жовтня 2017 року м. Вишгород

Вишгородський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Баличевої М. Б., при секретарі Рибки І.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вишгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-

В С Т А Н О В И В :

В березні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що він являється власником будинку АДРЕСА_1, працює в торгівельному центрі в м. Києві. Там, на початку 2016 року познайомився з ОСОБА_2 , який там працював охоронником. В розмові, ОСОБА_2 попросив його зареєструвати у вищевказаному будинку на кілька місяців, поки він знайде собі житло і зареєструється туди. По своїй доброті він погодився, і 15.03.2016 року зареєстрував ОСОБА_2 у своєму будинку. Однак. Через пару місяців відповідач з роботи звільнився, і де по теперішній час проживає йому не відомо. Також не відповідає його мобільний телефон. Відповідач у його будинку не проживав і не користувався житловою площею його будинку. З 15.03.2016 року і до цього часу він не користується житловою площею належного йому житлового будинку. На підставі викладеного, просить суд визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим будинком АДРЕСА_1, в наслідок відсутності в ньому понад шести місяців без поважних причин та стягнути на його користь з відповідача витрати по сплаті судового збору.

Позивач у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав, просив суд їх задовольнити. Проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач ОСОБА_2 у судові засідання не з'являвся, про день та час слухання справи був належним чином повідомлений, заяви про розгляд справи за його відсутністю до суду не надходило, тому суд, відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України, вважає можливим вирішити справу на підставі наявних доказів без участі відповідача.

23 жовтня 2017 року відповідно до ст. 225 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що будинок АДРЕСА_1 належить на праві власності позивачу - ОСОБА_1 (а.с. 4,6,8-11).

Станом на день розгляду справи, за адресою: будинок АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 - голова господарства; ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 - дружина; ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3 - дочка; ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 - син; ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5 - онука; ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_6 - онука та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_7 - третя особа (а.с. 6).

В судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_2 в будинку АДРЕСА_1 не проживає понад рік, в будинку відсутні його особисті речі, що знайшло своє підтвердження в акті депутата Демидівської сільської ради Вишгородського району Київської області від 23.02.2017 року, при обстеженні вказаного житлового будинку АДРЕСА_1 (а.с. 5).

Відповідно до ст. 41 Конституції України право власності є непорушним. Кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю.

За змістом права власності, визначеного ст. 317 ЦК України, право власності - це право володіння, користування і розпорядження майном.

Згідно ч. 1 ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

На підставі ч. 2 ст. 319 ЦК України власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону.

Відповідно до ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 71 ЖК України, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Статтею 72 ЖК України передбачено, що визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

В силу ст. 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.

Також, в силу ст. 6 вищезазначеного Закону, громадянин України зобов'язаний протягом десяти днів після прибуття до нового місця проживання зареєструвати місце проживання.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання проводиться за рішенням суду. Однією з підстав зняття з реєстрації є позбавлення права користування жилим приміщенням.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає за необхідне задовольнити позовні вимоги позивача та визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням за адресою: будинку АДРЕСА_1.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст. ст. 15-16, 317, 319, 321, 391, Цивільного кодексу України, ст. ст. 10-11, 59-60, ч. 2 ст. 197, ст. ст. 212, 213-215, 224-226 Цивільно-процесуального кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8, таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - будинку АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_8 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_9 витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження. Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному суді Київської області через Вишгородський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя М.Б. Баличева