Номер провадження 2/754/4739/17 Справа №754/7544/17
23 жовтня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Клочко І.В.
при секретарі Шевчук М.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві про зняття арешту, -
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до відповідача про зняття арешту з майна.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що він є власником ? частини квартири АДРЕСА_1. В зв»язку зі смертю батька та необхідністю оформлення спадщини він звернувся до нотаріуса, де з даних реєстру стало відомо про накладення арешту на належну йому частину квартири. На його звернення до Деснянського РВ ДВС м.Київ ГТУЮ у м.Києві з приводу зняття вищевказаного арешту він отримав відмову, оскільки виконавче провадження, під час якого було накладено арешт, після його виконання було закрито, справа здана до архіву, а потім знищена за закінченням терміну зберігання.
.Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що чинний арешт на майно батька порушує його законні права та інтереси як власника майна, позивач просить задовольнити його вимоги.
В судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав в повному обсязі та просив про їх задоволення.
Представник відповідача повторно у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином.
Відповідно до вимог ч.1 ч.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи у відсутності представника відповідача на підставі наявних у ній даних та доказів, відповідно до вимог ч.4 ст.169 ЦПК України, ч.1 ст.224 ЦПК України, проти чого не заперечував позивач.
Заслухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі з наступних підстав.
Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, позивач є власником ? частини квартири АДРЕСА_1 (а.с.5).
Як вбачається з копії Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна, по постановою державного виконавця ВДВС Деснянського РУЮ у м.Києві Бурдій від 01.10.2004 року було накладено арешт на належну позивачу ? частину квартири (а.с.6).
З відповідей Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві від 01.06.2017 року № 73-Н вбачається, що при перевірці Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень встановлено, що відкритих виконавчих проваджень про стягнення коштів з позивача ОСОБА_1 на виконанні у відділі немає (а.с.7, 8).
Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які ваш посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може грунтуватися на припущеннях.
Відповідно до статей 1, 5 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження - це сукупність дій органів і посадових осіб, зазначених у цьому Законі, спрямованих на примусове виконання рішень судів. Державний виконавець зобов'язаний вжити заходів примусового виконання рішень, встановлених цим Законом, неупереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії.
Відповідно до ч. 2 ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» у разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
Стаття 321 ЦК України встановлює, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Згідно ст.ст.1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Враховуючи те, що виконавче провадження, під час виконання якого було накладено арешт на майно позивача, на виконанні в органах державної виконавчої служби не перебуває, дані про наявність будь-якої заборгованості відсутні, суд приходить до висновку про те, що підстав для накладення арешту на майно позивача на даний час не існує, а наявність накладеного обтяження на майно порушує права позивача, як власника, що дає підстави для їх судового захисту, а тому позов є обґрунтованим і таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 15, 60, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 321, 328, 576, 1216, 1218 ЦК України, ЗУ "Про виконавче провадження", суд, -
Позов ОСОБА_1 до Деснянського районного відділу державної виконавчої служби м.Київ Головного територіального управління юстиції у м.Києві про зняття арешту - задовольнити.
Зняти арешт з ? частини квартири АДРЕСА_2 в Деснянському районі м. Києва, яка належить на праві власності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, накладений постановою № аа 629186 державного виконавця Відділу державної виконавчої служби Деснянського районного управління юстиції у м. Києві від 01 жовтня 2004 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Головуючий: