Справа № 755/9945/17
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

при секретарі Гноілек Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» Славкіної Марини Анатоліївни до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості,-

в с т а н о в и в:

Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» Славкіної Марини Анатоліївни звернулося до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості.

Позовна заява не відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки до позову не було додано документу про сплату судового збору, при цьому представником позивача було подано заяву з проханням, враховуючи фінансовий стан позивача, відстрочити сплату судового збору, мотивуючи тим, що банк знаходиться у тяжкому фінансовому становищі, а тому відсутня можливість сплатити судовий збір, оскільки банк віднесено до категорії неплатоспроможних та запроваджено тимчасову адміністрацію.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 20 липня 2017 року було відкрите провадження у справі та з урахуванням клопотання представника позивача даною ухвалою відстрочено Публічному акціонерному товариству «Всеукраїнський акціонерний банк» сплату судового збору за подання до суду позовної заяви до 10 жовтня 2017 року (а.с. 39-40).

В судове засідання сторони не з'явилися, будучи належним чином повідомлені про день, час та місце розгляду справи, про причини неявки суд повідомлено не було.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Вказана норма закону кореспондується з ч. 1 ст. 82 ЦПК України.

Як зазначено вище, ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва про відкриття провадження у справі від 20 липня 2017 року позивачу було відстрочено сплату судового збору за подання позовної заяви до 10 жовтня 2017 року.

Відповідно до роз'яснень, наданих у п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674- VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім`ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім`ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Згідно ч. 2 ст. 82 ЦПК України, якщо у встановлений судом строк судові витрати не будуть оплачені, заява відповідно до статті 207 залишається без розгляду, або витрати стягуються за судовим рішенням у справі, коли оплата судових витрат була відстрочена або розстрочена до ухвалення цього рішення.

Відповідно п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

При цьому судом встановлено, що позивач вимоги ухвали не виконав, судовий збір не сплачено, у зв'язку з чим позовна заява підлягає залишенню без розгляду згідно вимог вищенаведених норм процесуального закону.

Відповідно ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. ст. 82, 119, 207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський Акціонерний Банк» Славкіної Марини Анатоліївни до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що залишення заяви без розгляду не позбавляє права повторного звернення до суду в порядку, встановленому законом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя