У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

12 жовтня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Ужгородської міської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування,-

встановив:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до Ужгородської міської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, у даному випадку відсутнє зазначення ціни позову щодо вимоги майнового характеру, а саме щодо вимоги про визнання за позивачами права власності на будинок.

За положеннями ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п.9 ч.1ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам не нижче його балансової вартості.

Проте, до позовної заяви не додано жодних документів які б стверджували дійсну вартість майна, зокрема експертного висновку щодо вартості майна.

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Оскільки з матеріалів справи неможливо визначити дійсну ринкову вартість спірного майна на час подачі позову, позивачам необхідно надати суду відомості про вартість спірного нерухомого майна для визначення дійсного розміру судового збору, який повинен бути сплачений ними за позовної заяви майнового характеру та відповідно у разі необхідності доплатити судовий збір.

У звязку з цим, суд позбавлений можливості оцінити правильність сплати позивачами судового збору в сумі 640,00 грн., згідно квитанцій приєднаних до позовної заяви.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви фізичною особою майнового характеру встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород, МФО 812016, , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030101, призначення платежу: судовий збір, (суду, де розглядається справа).

На підтвердження оплати судового збору до Ужгородського міськрайонного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Крім того, відповідно до приписів п. 5 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а за п. 6 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Також, позивачами не зазначено обставин на підтвердження того, що вони звертилися до нотаріуса щодо отримання свідоцтва про право на спадщину на спірний будинок та відмови у видачі.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.ст. 119,120 ЦПК України та зазначених недоліків.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків заяви, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст. 119, ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Ужгородської міської ради про визнання права власності на житловий будинок в порядку спадкування - залишити без руху.

Розяснити позивачам про необхідність усунення вказаних недоліків до 03 листопада 2017 року, але не пізніше пяти днів з моменту отримання ухвали та попередити, що в противному разі позовна заява буде рахуватись неподаною та повернута.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_3