Справа № 569/3571/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 жовтня 2017 року Рівненський міський суд Рівненської області

в складі головуючого судді: Смолій Л.Д.

при секретарі: Хлуд І.П.

за участю позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

відповідача: ОСОБА_3

представника відповідача: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рівне цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист гідності, честі та ділової репутації, суд -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_3 про захист гідності, честі та ділової репутації. В обґрунтування позовних вимог вказує, що позивач, є депутатом Рівненської районної ради сьомого скликання, членом ГО «Сотня Майдан» та волонтером Благодійного фонду «Цінності майдану», була безпідставно прилюдно принижена депутатом Рівненської обласної ради сьомого скликання ОСОБА_3 23 грудня 2016 року позивач разом з Громадською Організацію «Сотня Майдан» на чолі з керівником ОСОБА_5 та представниками від інших громадських обєднань перебувала на сесії Рівненської обласної ради, яка відбувалася в м. Рівне вул. Просвіти, 1 в сесійній залі о 11 годині. Біля позивача в сесійній залі Рівненської обласної ради сидів ОСОБА_3 Після оголошення питань порядку денного щодо передання земель для видобутку бурштину юридичним особам, присутні в залі представники громадськості, в тому числі і позивач, почали висловлювати свою недовіру до деяких депутатів словами «ганьба». В той же час депутат Рівненської обласної ради сьомого скликання від партії ВО «Батьківщина» ОСОБА_3, який перебував, на думку позивача, в стані алкогольного сп'яніння, в прямій трансляції телеканалу Рівне-1 з сесійної зали принизив честь та гідність ОСОБА_1 Позивач дослівно потрактує слова ОСОБА_3, які є на відео з сюжету: «ОСОБА_6 якась дурнувата баба кричала, інвалід, і я не зміг проголосувати (у відео присутня ненормативна лексика на 43 хв. 34 с.)». Оприлюдненавідповідачем негативна інформація не відповідає дійсності і принижує честь та гідність позивача, підриває її авторитет серед населення області, колег, виборців, порушує особисті немайнові права, адже відповідач охарактеризував позивача як дурну (нерозумну) людину, як особу, що є розумово відсталою людиною. ОСОБА_1 була завдана моральна шкода, яка полягає у приниженні честі та гідності, а також ділової репутації, завдано душевні страждання, яких позивач зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою відповідача. Збільшивши позовні вимоги, просить визнати інформацію поширену відповідачем що вона «дурнувата» недостовірною та такою, що принижує честь і гідність, зобовязати спростувати недостовірну інформацію на сесії Рівненської обласної ради сьомого скликання та стягнути моральну шкоду в розмірі 90 000 грн.

Позивач ОСОБА_7 в судовому засіданні, позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог підтримала повністю, з підстав викладених в позовній заяві з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просила їх задовольнити.

Представник позивача ОСОБА_2 в судовому засіданні, позовні вимоги з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог підтримала повністю, з підстав викладених в позовній заяві з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог, просила їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні, збільшені позовні вимоги не визнав повністю, просив відмовити в його задоволенні. Суду пояснив, що не встиг проголосувати, так як якась баба кричала, тому попросив долучити голос. Вказане говорив біля секретаря, можливо, це хтось і почув, фраза прозвучала на емоціях, не мав наміру образити честь і гідність позивача. Це було загальне оціночне судження.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судовому засіданні, збільшення позовні вимоги не визнав повністю, з підстав викладених в запереченнях проти позову, просив відмовити в задоволенні позову. Додатково суду пояснив, що не можна сказати, що саме ці висловлювання стосуються позивача, жодної привязки до прізвища, імені та по батькові не має, це є оціночні судження, які не можуть бути предметом судового захисту.

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що є громадським активістом та помічником депутата ОСОБА_1 і була 23 грудня 2016 року присутня на сесії. Вказала, що ОСОБА_1 сиділа на місці ОСОБА_8, а саме через одне місце від ОСОБА_3, фактично біля відповідача були позивач та свідок. Коли почали говорити «ганьба» відповідач сидів на своєму місці та почав говорити нецензурними словами, що не встиг проголосувати, тому, що «якась дурнувата баба інвалід » кричала на голову.

Свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні суду пояснив, що 23 грудня 2016 року був присутній на сесії, позивач та відповідач сиділи поряд в одному ряді. Відповідач сказав слова відносно позивача «там та дурнувата баба, що біля мене сидить, не дала проголосувати».

Заслухавши пояснення позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, відповідача ОСОБА_3, представника відповідача ОСОБА_4, допитавши свідків ОСОБА_6, ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення частково з наступних підстав.

Судом встановлено, що 23 грудня 2016 року позивач як депутат районної ради, волонтер БФ «Цінності Майдану», представник ГО «Сотня Майдану» та депутат Рівненської обласної ради сьомого скликання від партії ВО «Батьківщина» ОСОБА_3 перебували на сесії Рівненської обласної ради, яка відбувалася в м. Рівне вул. Просвіти, 1 в сесійній залі об 11 годині. Після оголошення питань порядку денного щодо передання земель для видобутку бурштину юридичним особам, присутні в залі представники громадськості, в тому числі і позивач, почали висловлювати свою недовіру до деяких депутатів словами «ганьба». В той же час депутат Рівненської обласної ради сьомого скликання від партії ВО «Батьківщина» ОСОБА_3, в прямій трансляції телеканалу Рівне-1з сесійної зали сказав: «ОСОБА_6 якась дурнувата баба кричала, інвалід, і я не зміг проголосувати».

Дурнувата - це поняття має декілька значень, дурна нерозумна людина, простонародне позначення олігофрена (розумово відсталої людини з неповним розвитком психіки, що проявляється у порушенні інтелекту викликаним патологією головного мозку) (згідно тлумачень українського словника).

Оприлюднена відповідачем негативна інформація не відповідає дійсності і принижує честь та гідність позивача.

При перегляді в судовому засіданні відео трансляції сесії Рівненської обласної ради 23 грудня 2016 року, судом встановлено, що біля відповідача дійсно сиділа тільки позивач і висловлена ним фраза, адресувалась саме ОСОБА_1 Вказане підтвердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_9

Наявні в матеріалах справи копія пенсійного посвідчення № НОМЕР_1 та довідка до акта огляду МСЕК підтверджують, що ОСОБА_1 є інвалідом другої групи (а.с.6-7).

Враховуючи, що висловлена відповідачем негативна, недостовірна інформація щодо позивача є принизлива, образлива і має характер наклепу (тобто поширення завідомо неправдивої інформації, що принижує і ганьбить іншу особу), то така інформація не є оціночним судженням, а отже, підлягає спростуванню.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про інформацію», інформація - це будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Згідно розяснень, наведених у пункті 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» під поширенням інформації розуміють опублікування в пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації, поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку, викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам, повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.

Пункт 27 вказаної постанови вказано, що способами захисту гідності, честі чи ділової репутації від поширення недостовірної інформації можуть бути, крім права на відповідь та спростування недостовірної інформації, також і вимоги про відшкодування збитків та моральної шкоди, заподіяної такими порушеннями як фізичній, так і юридичній особі. Зазначені вимоги розглядаються у відповідності до загальних підстав щодо відповідальності за заподіяння шкоди.

Як вбачається з роз'яснень в п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 27. 02. 2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», якщо суб'єктивну думку висловлено в брутальній, принизливій чи непристойній формі, що принижує гідність, честь чи ділову репутацію, на відповідача може бути покладено обов'язок відшкодувати моральну шкоду.

Статтею 34 Конституції України кожному гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань.

Разом з тим відповідно до статті 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Праву на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів і переконань відповідає обов'язок не поширювати про особу недостовірну інформацію та таку, що ганьбить її гідність, честь чи ділову репутацію.

Статтею 13 ЦК України при здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Відповідно до статті 3 Конституції України людина, її життя і здоров'я, честь і гідність, недоторканність і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю. Права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов'язком держави.

Статтею 297 ЦК України встановлено, що кожен має право на повагу до його гідності та честі. Гідність та честь фізичної особи є недоторканними. Фізична особа має право звернутися до суду з позовом про захист її гідності та честі.

Згідно статті 299 ЦК України фізична особа має право на недоторканність своєї ділової репутації. Фізична особа може звернутися до суду з позовом про захист своєї ділової репутації.

Як встановлено частиною четвертою статті 32 Конституції України кожному гарантується судовий захист права спростовувати недостовірну інформацію про себе і членів своєї сім'ї та права вимагати вилучення будь-якої інформації, а також право на відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої збиранням, зберіганням, використанням та поширенням такої недостовірної інформації.

Подані позивачем докази підтверджуєть недостовірність інформації поширеної відповідачем на сесії Рівненської обласної ради та підтверджують що вона ганьбить честь, гідність та репутацію позивача.

Твердження відповідача, що поширена ним інформація є оціночним судженням будь-якими належними доказами підтверджена не була.

Статтями 15, 16 ЦК України встановлене право кожної особи на захист цивільного права та інтересу у разі його порушення, невизнання або оспорювання та на звернення до суду за таким захистом.

Суд вважає, що вимоги позивача узгоджуються із способами захисту прав та інтересів, визначених статтями 15, 16, 91, 94, 277 ЦК України, а оспорювана інформація підлягає спростуванню шляхом виступу на сесії Рівненської обласної ради сьомого скликання.

Як роз'яснено у п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27.02.2009 року відповідно до статей 94, 277 ЦК України, фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. При спростуванні поширена інформація визнається недостовірною.

Ст. 60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Оскільки на відповідача покладається обов'язок довести, що поширена інформація є достовірною, що не було здійснено відповідачем, та враховуючи обставини, встановлені судом на підставі матеріалів справи, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог в цій частині.

Згідно із ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

ОСОБА_3 була завдана позивачу моральна шкода, яка полягає у приниженні честі, гідності та ділової репутації жінки та публічної особи у зв'язку з протиправною поведінкою.

Суд не приймає до уваги медичні документи, подані позивачем на підтвердження завданої шкоди, так як останні лише констатують стан здоровя ОСОБА_10, а не наслідок негативних дій відповідача.

Виходячи із засад розумності та справедливості, суд визначає розмір відшкодування моральної шкоди в сумі 2 000 грн., які підлягають стягненню з відповідача.

У відповідності до ст. 88 ЦПК України підлягає стягненню з відповідача судовий збір.

Напідставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 23, 275, 276, 277 ЦК України,ст.ст. 3, 10, 11, 50, 57, 58, 60, 63, 208, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 223 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про захист гідності, честі та ділової репутації - задовольнити частково.

Визнати інформацію поширену ОСОБА_3 23 грудня 2016 року на сесії Рівненської обласної ради сьомого скликання, що ОСОБА_1 «дурнувата» - недостовірною та такою, що принижує честь і гідність.

Зобовязати ОСОБА_3 спростувати недостовірну інформацію, що ОСОБА_1 «дурнувата» шляхом виступу на сесії Рівненської обласної ради сьомого скликання.

Стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 2000 грн.

Стягнути з відповідача ОСОБА_3 в дохід держави судовий збір в розмірі 1280 грн.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: