Дунаєвецький районний суд Хмельницької області
Справа № 674/962/16-ц
Провадження № 2/674/60/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2017 року Дунаєвецький районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючої - судді Артемчук В. М.

при секретарі Мудрицькій Л.В.

за участю представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дунаївці цивільну справу за позовом ОСОБА_3

до

ОСОБА_4

ОСОБА_5

ОСОБА_6

ОСОБА_7

про стягнення збитків

(ціна позову 237200 грн.)

ВСТАНОВИВ:

05 липня 2016 року позивач, ОСОБА_3, звернувся до суду з уточненими під час судового розгляду позовними вимогами до відповідачів ОСОБА_4,ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення збитків (ціна позову 237200 грн.).

На обґрунтування позову зазначив, що йому на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Хмельницького міського нотаріального округу ОСОБА_8 24.03.2015 року, належить житловий будинок, розташований в м.Дунаївці вул.К.Маркса,8, що підтверджується договором та витягом з Єдиного державного реєстру прав на нерухоме майно. Вказаний будинок придбаний за ціною 197800 грн.

Через фінансові труднощі виникла необхідність продати вказаний будинок, у в звязку з чим були подані оголошення до газети «Є» (випуски від 03.06.2015р., 10.06.2015р., 17.06.2015р., 14.10.2015р.) та розміщено оголошення на інтернет-сайтах продажу нерухомості. За час пропонування будинку до продажу його ціна коливалася від 550000 в напрямку зниження до 450000 грн.

15 жовтня 2015 року зателефонувала ОСОБА_9, яка виявила бажання придбати даний будинок. Протягом кількох тижнів велись переговори щодо ціни і погодили ціну 435000 грн.

2 листопада 2015 року між ними було укладено договір застави за умовами якого ціна будинку складає 435000 грн., і до укладення договору купівлі-продажу, але не пізніше десяти днів з моменту укладення даного договору, покупець сплачує продавцеві третину від ціни договору, що становить 145000 грн.. Договір купівлі-продажу мав бути укладений протягом одного місяця з моменту отримання завдатку.

09 листопада 2015 р. ОСОБА_9 перерахувала кошти в сумі 145000 грн. на його рахунок. Після цього двічі з нею їздили дивитися будинок, проте жодного разу не могли потрапити до будинку, оскільки у даний будинок незаконно ,без будь-яких правових підстав, самовільно вселились відповідачі, які і на даний час проживають у ньому. Фактично ці особи фізично заволоділи майном, до будинку не пускають, неможливо потрапити навіть на подвіря, хвіртка та ворота замкнені.

Відповідно до вимог ст.317 ЦК позивач не міг ,як власник, розпорядитися майном через проживання в будинку відповідачів і відповідно не міг укласти договір купівлі продажу, оскільки будинок не був вільний з незалежних від нього причин.

Таким чином, за даних обставин з вини відповідачів, не міг отримати доходи в розмірі 237200 грн. (435000 197800), які міг би реально отримати за звичайних обставин, а тому звернувся до суду і просить стягнути солідарно з відповідачів збитки у вигляді упущеної вигоди в розмірі 237200 грн., та судові витрати.

В судовому засіданні позивач та представник позивача ОСОБА_1 позов підтримали та просили його задовольнити, посилаючись на обставини, які викладені у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_2 позов не визнали в його задоволенні просили відмовити, посилаючись на те, що заявлений позов є необґрунтований і відповідач не є стороною договору завдатку і не є належним відповідачем по справі. Вини відповідача в тому, що позивач не уклав договір купівлі-продажу будинку немає, бо і не знав про цей договір. В умовах договору завдатку зазначено, що позивач, як продавець, зобовязаний протягом місяця з дня отримання завдатку підготувати всі належні документи, повністю звільнити житловий будинок та здійснити дії по зняттю з реєстрації осіб, які в ньому зареєстровані, а в будинку була зареєстрована ОСОБА_10 .Позивач даних дій не вчинив. Також позивач не довів факт перешкод зі сторони відповідачів.

Відповідачі: ОСОБА_5, ОСОБА_6 позов не визнали і в його задоволенні просили відмовити.

Відповідачка ОСОБА_7 в судове засідання не зявилася, однак подала до суду заяву в якій просила справу розглядати у її відсутності, позов не визнає, оскільки на даний час відношення до сімї відповідачів немає, шлюб з ОСОБА_6 розірвано 12.07.2016р.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши представника позивача, відповідачів, представника відповідача, свідка, вважає, що в задоволенні позову слід відмовити з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 являється власником житлового будинку за адресою м.Дунаївці вул.К.Маркса,8 Хмельницької області, що стверджується витягом з державного реєстру прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, №35387989 від 24.03.2015 року та копією договору купівлі-продажу .

За змістом ч. 1 ст. 316, ч. 1 ст. 317 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Судом встановлено і це підтвердив в судовому засіданні свідок ОСОБА_3, що в червні 2015 року ,через фінансові труднощі, у нього виник намір продати будинок, про що дав оголошення в газеті та інтернет-сайтах продажу нерухомості і 15 жовтня 2015 року до нього подзвонила ОСОБА_9 ,яка виявила бажання придбати будинок, узгодили ціну продажу 435000 грн.

2 листопада 2015 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_9 було укладено договір застави за умовами якого ціна будинку складає 435000 грн., і до укладення договору купівлі-продажу, але не пізніше десяти днів з моменту укладення даного договору, покупець сплачує продавцеві третину від ціни договору, що становить 145000 грн..

Відповідно до банківської роздруківки рахунку 1593 за період з 09.11.2015р. до 26.01.2016р. ,який відкритий на ОСОБА_3 видно, що 09.11.2015 року на рахунок позивача перераховані кошти ОСОБА_9 в розмірі 65000 грн. та 80000 грн., а всього 145000 грн., як попередня оплата купівлі-продажу нерухомості в м.Дунаївці вул.К.Маркса,8.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_3 пояснив суду, що був власником будинку в м. Дунаївці по вул.К.Маркса,8 і мав намір його продати. Знайшовся покупець ОСОБА_9, якій розповів, шо в будинку проживають люди, які незаконно вселилися. ОСОБА_9О погодилася з даними умовами. Після цього в жовтні 2015 року їздив разом з ОСОБА_9 в м.Дунаївці оглянути будинок. Оглянули будинок, подвіря. Потім був укладений з покупцем договір застави та оплачено покупцем завдаток 145000 грн.. Приїзджали ще через дві неділі, бо покупець хотіла побачити будинок. Будинок був закритий, в середину не впустили.

Коли укладав договір, то в майбутньому мав виписати людей, які проживають незаконно, але виконати обіцянку не зміг, не звільнив будинок від сторонніх людей, що обіцяв ОСОБА_9. Договір купівлі-продажу будинку не був укладений по тій причині, що відповідачі не впустили подивитися будинок, а тому повернув завдаток в сумі 290 000 грн..

Згідно ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування; збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода); збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.

Із вказаної норми вбачається, що збитки поділяються на реальні та упущену вигоду. Позивач ОСОБА_3 вважає, що діями відповідачів йому завдані збитки у вигляді упущеної вигоди.

Поняття «збитки» включає в себе так звану упущену вигоду, під якою розуміються доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене. В даному випадку мова йдеться не про реальні втрати особи, які вона зробила або зробить, а про ті доходи, які вона недоотримає внаслідок порушення її цивільного права (наприклад, особа домовилася про надання грошей в позику під проценти, але не надала гроші в позику, оскільки боржник з нею не розрахувався. Саме сума запланованих, але неотриманих процентів в даному випадку буде складати упущену вигоду).

Відшкодування збитків є однією із форм або мір цивільно-правової відповідальності, яка вважається загальною або універсальною, саме в силу правил вищевказаної статті, оскільки її першою частиною визначено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Тобто порушення цивільного права, яке потягнуло за собою завдання особі майнових збитків, саме по собі є основною підставою для їх відшкодування.

Як зазначав Верховний Суд України у своїй постанові від 22.01.2013 по справі №3-72гс12, за змістом ст. 1166 ЦК України для застосування такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність усіх елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між протиправною поведінкою боржника та збитками, вини. За відсутності хоча б одного із цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.

Судом встановлено, що в житловому будинку за адресою м.Дунаївці вул. К.Маркса,8 Хмельницької області проживали відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 без згоди власника, відповідачі ОСОБА_4, ОСОБА_5, на підставі рішення Дунаєвецького районного суду Хмельницької області від 26.03.2014 року за позовом ОСОБА_11 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, яке набрало законної сили, були виселені з цього будинку, що підтверджується актами державного виконавця Дунаєвецького районного управління юстиції від 15.10.2014р. та від 16.10.20014р..

Згідно акта від 13.10.2014 року ,складеного депутатом Дунаєвецької міської ради Хмельницької області встановлено, що в будинку №8 м.Дунаївці по вул.К.Маркса проживають відповідачі ОСОБА_6, ОСОБА_7.

Позивач ОСОБА_3, який був допитаний в якості свідка ,підтвердив в судовому засіданні про те, що йому було відомо про проживання в будинку людей, які вселилися в нього самовільно і про це він повідомив покупця.

Відповідно до п.3.2.1 договору застави від 02 листопада 2015р. продавець зобовязаний протягом місяця з дня отримання суми завдатку підготувати всі належні документи, що необхідні для вчинення договору купівлі-продажу житлового будинку, розташованого по вул. К.Маркса,8 в м. Дунаївці та до дня укладення договору купівлі-продажу повністю звільнити житловий будинок та здійснити дії по зняттю з реєстрації за місцем проживання осіб, які у ньому зареєстровані.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Позивач обґрунтовує понесені збитки (упущену вигоду) укладеним договором застави з ОСОБА_9.

Відповідно до п.3.2.2 в разі не укладення договору купівлі-продажу протягом одного місяця з дня сплати завдатку, з вини продавця або в разі неможливості виконання ним умов, необхідних для його укладення, продавець зобовязаний повернути покупцю суму завдатку в подвійному розмірі.

Доказів того, що позивачем, як продавцем будинку, вчинялися дії, про які зазначено в п.3.2.1 договору застави позивачем або представником позивача ОСОБА_1 суду не надано і такі не встановлені судом.

Договірні зобов'язання між позивачем та відповідачами відсутні.

Виходячи із зазначених умов договору і встановлених судом обставин справи, не укладення договору купівлі продажу будинку відбулося по вині продавця- позивача по справі, який не виконав умови, необхідні для його укладення, а тому даний договір застави не може бути визнаний належним доказом понесених збитків (упущеної вигоди) позивачем.

Крім того позивачем та його представником не надано доказів, що відповідачі не допускали позивача разом з продавцем в будинок, що їх повідомляли про звільнення будинку з ціллю його продажу, тобто судом не встановлено вини відповідачів в заподіянні збитків , а саме порушенні ними цивільного права, яке потягнуло за собою завдання позивачу майнових збитків, що є основною підставою для їх відшкодування.

Враховуючи вищезазначене, суд дійшов висновку, про відсутність правових підстав для ствердження про наявність упущеної вигоди, а тому відмовляє в задоволенні вимог позову .

У відповідності до ст.88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача судові витрати стягненню не підлягають.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 209, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України, ст.ст.16, 22, 316, 1166 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

В задоволенні позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про стягнення збитків (ціна позову 237200 грн.) відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Хмельницької області через Дунаєвецький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуюча:/підпис/

Вірно:

Суддя Дунаєвецького районного суду В. М. Артемчук