Справа № 362/6100/16-ц Головуючий у І інстанції Медведєв К.В.
Провадження № 22-ц/780/4223/17 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 40 17.10.2017
УХВАЛА

Іменем України

17 жовтня 2017 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі:

Головуючого - Мережко М.В.

Суддів - Данілова О.М., Мельника Я.С.

Секретар - Якимчук Ю.С.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про захист честі та гідності , ділової репутації , спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди .

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду , дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, -

В с т а н о в и л а :

У грудні 2016 року позивач звернувся в суд із зазначеним позовом .

Відповідач ОСОБА_3 помер 23 квітня 2017 року ( а.с. 82) .

Ухвалою Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року провадження у справі закрито з підстав п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України

( померла фізична особа , яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва) .

Позивач ОСОБА_2І подав апеляційну скаргу на ухвалу суду, в якій просить суд скасувати ухвалу посилаючись на порушення судом норм процесуального права , постановити ухвалу про направлення справи для продовження розгляду . В апеляційній скарзі посилався на те , що суд не взяв до уваги, подану ним заяву про залучення до участі у справі в якості співвідповідача власника веб-сайту інформаційного ресурсу Громадського об»єднання « Щит і меч України» .

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до п.6 ч.1 ст. 205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа , яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

У відповідності з вимогами ч.1 ст.15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ провадиться за правилами іншого судочинства.

Гідність та честь є особистими немайновими благами, невіддільними від особистості. Вони виникають з моменту народження людини. Згідно зі ст. 1 Конвенції про права дитини 1989 року дитиною є кожна людська істота до досягнення нею 18-річного віку; ст. 16 забороняється будь-яке незаконне посягання на її честь і гідність.

Відповідно до ст. 28 Конституції України кожен має право на повагу до його гідності.

Аналогічні положення є й у міжнародних актах з прав людини. Нормами ЦК кожному гарантується право на повагу до його гідності й честі (ч. 1 ст. 297); гідність і честь фізичної особи є недоторканними (ч. 2 цієї ж статті).

У разі порушення права фізичної особи на честь і гідність вона вправі особисто звернутися до суду з відповідним позовом (ч. 3 ст. 297 ЦК), якщо згідно з чинним законодавством має повну цивільну дієздатність, або ж право звернення до суду набувають її батьки (опікуни, піклувальники, усиновителі) відповідно до норм цивільного законодавства про представництво в суді.

Зміст цивільно-правового захисту честі, гідності та ділової репутації становлять правовідносини, за яких морально потерпіла сторона наділяється правом вимагати через суд спростування відомостей, які порочать її честь, гідність та ділову репутацію, а друга сторона, яка такі відомості поширила, зобовязана дати спростування, якщо не доведе, що відомості відповідають дійсності.

За змістом ст..ст. 270- 272 ЦК України і відповідно до Конституції України фізична особа має право на життя, право на охорону здоров'я, право на безпечне для життя і здоров'я довкілля, право на свободу та особисту недоторканність, право на недоторканність особистого і сімейного життя, право на повагу до гідності та честі, право на таємницю листування, телефонних розмов, телеграфної та іншої кореспонденції, право на недоторканність житла, право на вільний вибір місця проживання та на свободу пересування, право на свободу літературної, художньої, наукової і технічної творчості.

Перелік особистих немайнових прав, які встановлені Конституцією України, цим Кодексом та іншим законом, не є вичерпним.

Зміст особистого немайнового права становить можливість фізичної особи вільно, на власний розсуд визначати свою поведінку у сфері свого приватного життя.

Фізична особа здійснює особисті немайнові права самостійно.

Як видно із матеріалів справи , ОСОБА_3 помер 23 квітня 2017 року( а.с. 82) .

Суд закриваючи провадження у справі, вірно виходив із того ,що особисті немайнові права особи не входять до складу до спадщини , відповідач ОСОБА_3 помер , правовідносини не допускають правонаступництва, а відтак провадження у справі відповідно до п.6 ч.1 ст. 205 ЦК України підлягає закриттю.

Посилання апелянта на ту обставину , що він подав заяву про залучення до участі у справі в якості співвідповідача власника веб-сайту інформаційного ресурсу Громадського об»єднання « Щит і меч України» , а відтак суд мав вирішити це клопотання , є безпідставним , оскільки дата підписання на самій заяві зазначена 22 травня 2017 року , і згідно штампу вхідної кореспонденції суду заява надійшла до суду «22 травня 2017 року»( а.с. 89 ) , тобто після постановлення ухвали суду про закриття провадження .

Відповідно до п.4 постанови пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи чинне законодавство не містить визначення понять гідності, честі чи ділової репутації, оскільки вони є морально-етичними категоріями й одночасно особистими немайновими правами, яким закон надає значення самостійних об'єктів судового захисту. Зокрема, під гідністю слід розуміти визнання цінності кожної фізичної особи як унікальної біопсихосоціальної цінності, з честю пов'язується позитивна соціальна оцінка особи в очах оточуючих, яка ґрунтується на відповідності її діянь (поведінки) загальноприйнятим уявленням про добро і зло, а під діловою репутацією фізичної особи розуміється набута особою суспільна оцінка її ділових і професійних якостей при виконанні нею трудових, службових, громадських чи інших обов'язків. Під діловою репутацією юридичної особи, у тому числі підприємницьких товариств, фізичних осіб - підприємців, адвокатів, нотаріусів та інших осіб, розуміється оцінка їх підприємницької, громадської, професійної чи іншої діяльності, яку здійснює така особа як учасник суспільних відносин.

Відповідно до статей 94, 277 ЦК фізична чи юридична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації.

Позови про захист гідності, честі чи ділової репутації вправі пред'явити фізична особа у разі поширення про неї недостовірної інформації, яка порушує її особисті немайнові права, а також інші заінтересовані особи (зокрема, члени її сім'ї, родичі), якщо така інформація прямо чи опосередковано порушує їхні особисті немайнові права.

Відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації.

Належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач

повинен установити та зазначити в позовній заяві.

Якщо недостовірна інформація, що порочить гідність, честь чи ділову репутацію, розміщена в мережі Інтернет на інформаційному ресурсі, зареєстрованому в установленому законом порядку як засіб масової інформації, то при розгляді відповідних позовів судам слід керуватися нормами, що регулюють діяльність засобів масової інформації.

Перевіряючи законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції., колегія суддів , вважає, що ухвала є законною , обгрунтованою, підстави для її скасування відсутні .

Керуючись: ст.ст.303,307, 311 , 313 -315, 317,319 ЦПК України колегія суддів,

У х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Ухвалу Васильківського міськрайонного суду Київської області від 10 травня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий

Судді