Провадження №22-ц/784/2024/17
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МИКОЛАЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 468/1127/16-ц Головуючий І інстанції Янчук С.В.
Провадження № 22-ц/784/2024/17 Доповідач Темнікова В.І.
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2017 року Судова колегія судової палати з цивільних справ апеляційного суду Миколаївської області в складі :

головуючого Темнікової В.І.,

суддів Бондаренко Т.З., Крамаренко Т.В.,

за участю секретаря Гавор В.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07 серпня 2017 року у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства (далі - ПАТ) «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення, -

В С Т А Н О В И Л А :

В жовтні 2016 року ПАТ «Миколаївобленерго» звернулось до суду з даним позовом, в якому посилалось на те, що відповідач ОСОБА_1 безобліково споживав електричну енергію за адресою: Баштанський район, с. Марївка, вул. Будюка, 62, згідно особового рахунку № 35510218. 17 серпня 2016 року представниками філії ПАТ «Миколаївобленерго» Баштанського району під час рейдової перевірки, у будинку за вищевказаною адресою, що належить споживачеві ОСОБА_1, було виявлено використання «штучного нуля», що прямо суперечить дотриманню вимог діючих Правил користування електроенергією для населення. За вищевказаним порушенням представниками філії було складено Акт про порушення № S 3185 від 17.08.2016 року у двох примірниках, який підписаний представниками енергопостачальної організації. Відповідач також акт підписав, претензій не мав. Комісією філії з розгляду даного Акту було прийнято рішення, що в результаті порушення ПКЕЕН відповідачем було нанесено товариству збитки у вигляді недорахованої електроенергії на суму 30487,74 грн. Розрахунок суми завданих збитків було проведено за період з 17.08.2013 р. по 17.08.2016 р., за 3 роки від дня припинення електропостачання до дня усунення самовільного підключення, але не більше трьох років. Рахунок було вручено відповідачу під підпис 18.08.2016 року під час засідання комісії філії по розгляду актів про порушення ПКЕЕН. Отриманий рахунок відповідач повинен був оплатити протягом 10 днів з дня отримання. Однак, станом на 13.10.2016 року заборгованість не погашена. На підставі викладеного, позивач просив суд стягнути з відповідача на користь ПАТ «Миколаївобленерго» заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН у розмірі 30487,74 грн., а також судові витрати у сумі 1378 грн.

Рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07 серпня 2017 року позов ПАТ «Миколаївобленерго» задоволено. Судом стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Миколаївобленерго» заборгованість за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 17.08.2016 року в сумі 30487 грн. 74 коп. Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.

Не погодившись з зазначеним рішенням, відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, посилаючись на невідповідність висновків суду дійсним обставинам справи, а також на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

В судовому засіданні відповідач підтримав доводи апеляційної скарги, надавши пояснення, аналогічні змісту апеляційної скарги, просив її задовольнити.

Представники позивача не визнали доводи апеляційної скарги, просили її відхилити, а рішення суду залишити без змін, вважаючи його законним та обґрунтованим.

Приймаючи рішення по справі, суд виходив з того, що відповідач є споживачем електричної енергії по особовому рахунку № 35510218 за адресою: вул. Будюка, 62 с. Мар'ївка Баштаського району. На підтвердження даних договірних відносин між сторонами було укладено договір № 510218 про користування електричною енергією.17.08.2016 року в ході перевірки представниками філії Баштанського району ПАТ «Миколаївобленерго» під час обстеження вищевказаного домоволодіння відповідача було виявлено порушення ПКЕЕН, а саме використання «штучного нуля», що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. Порушення не можливо було виявити під час проведення контрольного огляду засобу обліку. В підтвердження обставин перевірки на наявність в будинку відповідача «штучного нуля» була складена схема безоблікового підключення.

З наявного в матеріалах справи пояснення контролерів позивача вбачається, що під час проведення рейдової перевірки споживача ОСОБА_1 (особовий рахунок 510218) було виявлено порушення, яке не можливо виявити під час контрольного огляду. Встановлено лічильник СО-ЭА05МІ. Фазний провід знаходиться на третій клемі лічильника. За щитком виконане дооблікове підключення "0" проводу на корпус щитка, що являється штучним "0". При відключенні післяоблікового запобіжника "0" проводу та використанні штучного "0" або "0" з щитка кріплення лічильника прилад обліку спожиту електроенергію не враховує. Зміну фазування лічильника споживачем було виконано на ввідних ізоляторах будинку.

За результатами виявленого порушення було складено акт про порушення Н № S 3185 від 17.08.2016 року, який був підписаний трьома представниками позивача та відповідачем без зауважень.

З наявної в матеріалах справи копії протоколу № 2310 від 18.08.2016 року вбачається, що відповідач ОСОБА_1 був присутній під час засідання комісії філії ПАТ «Миколаївобленерго» Баштанського району з розгляду вищевказаного акту про порушення ПКЕЕН та по результатам розгляду йому було вручено рахунок на оплату вартості не облікованої електричної енергії в сумі 30487,74 грн.

Згідно п.4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 р. №122, обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Суд також виходив з того, що свої зобов'язання, передбачені договором про користування електричною енергією відповідач порушив, що призвело до заподіяння енергопостачальнику ПАТ «Миколаївобленерго» збитків, розмір яких відповідно до розрахунку, виконано позивачем у відповідності до пп. 7 п. 3.1., пп. «Г» п. 3.3. та п. 3.5 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року N 562.

Заслухавши сторін, свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3, які пояснили, що працюючи інспекторами ПАТ «Миколаївобленерго» 17.08.2016 року під час перевірки у домоволодінні відповідача ними було виявлено, що фаза заходить у 3 клему лічильника. Дана обставина викликала певні підозри, а тому було прийнято рішення про демонтаж щитка електролічильника, в результаті чого було виявлено ще один провід, що являв собою штучний нуль, оскільки електроенергія при такому споживані не обліковувалась.

Дослідивши наявні у справі матеріали (копію акту про порушення від 17.08.2016 року; копію пояснювальної записки до акту; протокол № 2385 від 18.08.2016 року затвердження попереднього розрахунку за актом про порушення ПКЕЕН ПАТ «Миколаївобленерго»; протокол засідання комісії № 2310 від 18.08.2016 року; рахунок фактуру №35510218 від 18.08.2016 року; копію паспорту на ім'я ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1; фотознімки; копію договору купівлі-продажу від 23.11.1982 року; копії фіскальних чеків та квитанцій; копію листа Публічного акціонерного товариства «Миколаївобленерго» на ім'я ОСОБА_1 від 11.10.2016 року; копію договору № 510218 про користування електричною енергією; виписку по особовому рахунку № 35510218; копію заяви ОСОБА_1 на ім'я ПАТ «Миколаївобленерго» від 18.08.2016 року; копію претензії ПАТ «Миколаївобленерго» від 06.09.2016 року), суд, дійшов висновку про можливість задоволення позову.

При цьому суд критично віднісся до пояснень відповідача про непричетність до вчинення вищевказаного порушення, а також до його пояснень про те, що виявлений при демонтажі електролічильника на зворотньому боці металевого щитка під електролічильником шматок дроту, що з'єднував нульову фазу зі спеціальною клемою, був змонтований працівниками позивача більше 10 років, що вищевказаним актом про порушення ПКЕЕн не зафіксовано будь-яких порушень ПКЕЕн, що зафіксоване в акті про порушення не належить до поняття "штучний нуль", що стороною позивача не доведено обставин самовільного демонтажу панелі щитка, порушення цілісності пломб чи втручання в роботу електролічильника відповідачем, що працівниками позивача не було встановлено безоблікове споживання електроенергії, що в акті не зазначено конкретне порушення з числа порушень, передбачених ст. 42 ПКЕЕн, а протокол №2310 від 18.08.2016 року засідання комісії позивача з розгляду вищевказаного акту про порушення суперечить діючому законодавству, оскільки, на думку суду, вони спростовуються вищевказаним письмовими доказами та показаннями свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3О, та ґрунтуються лише на власних припущеннях відповідача, при цьому не підтверджуються належними та допустимими доказами.

Проте з такими висновками суду погодитися не можна виходячи з наступного.

Судом правильно зазначено, що взаємовідносини сторін регулюються перш за все ст. 714 ЦК України, яка передбачає, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Згідно ст. 26 Закону України "Про електроенергетику" споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до ч. 2,3 ст. 27 Закону України "Про електроенергетику" правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є, зокрема, крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Ухвалюючи рішення суд виходив з того, що оскільки акт про порушення є дійсним та правомірним, так як його підписали три представники енергопостачальника та споживач, то його слід вважати відповідним доказом про порушення споживачем ОСОБА_1 Правил і він є підставою для стягнення збитків, заподіяних безобліковим використанням електричної енергії.

Проте, приймаючи рішення суд не врахував, що акт про порушення є фіксацією порушення і у разі виникнення спору такий акт згідно зі ст. 57 ЦПК України є доказом та повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України. Зазначене підтверджується правовим висновком, викладеним у постанові Верховного суду України від 6.06.2011р. по справі № 6-4цс11.

Крім того, приймаючи рішення по справі, суд не врахував, що згідно п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07. 1999р., у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Пункт 2.1 та 3.1 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року N 562, передбачає, що дана Методика застосовується на підставі акта порушень, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕ у тому числі у разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання "штучного нуля" ( п.7), що призвело до споживання необлікованої електричної енергії. При цьому в Методиці викладено поняття "штучного нуля" як додатково змонтованого контуру заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. При цьому облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль". У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 цього пункту, ця Методика застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Тобто Методикою передбачено обовязкове складання як акту про порушення, так і схеми порушення.

Згідно п. 4.5, 4.6, 4.7 та 4.8 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006 року N 562,9 ( в редакції на час спірних правовідносин) акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ. Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій. До акта про порушення сторонами можуть бути додані пояснення, зауваження та докази, перелік яких (за наявності) зазначається в цьому акті. Крім того, в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення. В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Згідно п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357, в редакції на час спірних правовідносин, споживач електричної енергії зобов'язаний: дотримуватися вимог нормативно - технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача; невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності; вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку; надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку; забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або іншого об'єкта для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки; не перешкоджати обрізуванню гілок дерев, які ростуть на території, що належить споживачу, для забезпечення відстані не менше 1 метра від проводів повітряної лінії електромережі напругою 0,4 кВ та на відстані 2 м для електричних ліній напругою 10 кВ; не пізніше ніж за 7 днів до припинення користування електричною енергією у квартирі або на іншому об'єкті письмово повідомити енергопостачальника про розірвання договору та розрахуватися за спожиту електричну енергію, включаючи день виїзду. А п. 48 зазначених Правил передбачає відповідальність споживача за:

прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію;

порушення правил користування електричною енергією;

ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії;

розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку;

пошкодження приладу обліку;

розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів;

насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Як убачається з копії акту про порушення Н № S 3185 від 17.08.2016 року, при складанні даного акту працівниками позивача не дотримано вимоги вказаних Правил та Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, зокрема:

- в Акті неправильно зазначено про порушення п. 42 ПКЕЕ, хоча порушення підпадає під абзац 4 п. 48 ПКЕЕ;

- в Акті зазначено час роботи струмоприймачів протягом 24 год., проте згідно абз. 3 п. 3.5 Методики час використання самовільного підключення протягом доби приймається рівним 8 годинам;

- в Акті відсутня інформація про те, чи здійснювався частковий демонтаж будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів для виявлення місця самовільного підключення, що є порушенням встановлених вимог в п.3.33 Правил, п.53 ПКЕЕН та п.4. Методики щодо форми та порядку складання акту про порушення та порядку фіксування фактів порушення ПКЕЕН;

- в Акті не зазначено відомостей про найменування струмоприймачів, їх кількість, потужність та режим роботи, а зроблено тільки запис «все електрообладнання житлового будинку» без його переліку;

- в Акті в графі струм споживання в амперах зазначена інформація про силу струму та наведені наступні результати в амперах : 36А, 28А, 20А. Однак, в Акті не зазначено жодної інформації щодо способу отримання інспекторами результатів вимірювань в амперах та у який спосіб чи за допомогою яких приладів здійснювалися ці вимірювання. Із пояснень представника позивача встановлено, що дані показники були визначені по формулі згідно перерізу проводу без здійснення їх вимірювання під час складання акту;

- в Акті не зафіксовано факту демонстрації способу безоблікового споживання електричної енергії;

- в Акті не зафіксовано факту роз'яснення відповідачу його прав, в тому числі про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій, що призвело до порушення його прав( як пояснив відповідач, він підписав акт тому, що побоявся відключення будинку від електропостачання в теплу пору року при наявності великої кількості продуктів в холодильнику та онуки, яка боїться темряви);

- в Акті не зафіксовано способу встановлення зміни фазування лічильника споживачем на ввідних ізоляторах будинку, а саме про застосування приладу екітест ( показника напруги) для визначення наявності чи відсутності напруги на струмоведучих частинах для визначення того, який провід є фазним, а який «нулевим».

Як уже зазначалося раніше, згідно Методиці "штучний нуль" це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. При цьому облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

Як убачається з акту про порушення, в ньому йдеться не про однофазний індукційний лічильник, а про одноелементний електронний лічильник. Як пояснила в судовому засіданні представник позивача під час перевірки було виявлено неправильне підключення лічильника через те, що"фаза" перебувала у третій клемі, а до "нульового" проводу був приєднаний додатково змонтований контур заземлення, що і свідчить про встановлення "штучного нуля". Відповідач категорично заперечував здійснення ним зміни фазування лічильника на ввідних ізоляторах будинку. Позивачем же не було надано суду доказів наявності іншої схеми фазування лічильника на ввідних ізоляторах будинку, яка існувала до перевірки, через відсутність у позивача відповідних документів на час встановлення лічильника.

Таким чином, пояснення відповідача про те, що зображений на схемі (в акті) провід під №3 є невеличким відгалуження від проводу нульової фази, який не виходить за межі металевого щитка, на якому кріпиться електролічильник, а отже по проводу під №3 проходить лише нульова фаза, а тому відсутнє електричне коло, по якому може проходити електричний струм, що на схемі не зафіксовано його підєднання до контуру заземлення та внутрішньобудинкової електромережі, при відсутності доказів демонстрації способу безоблікового споживання електричної енергії, не спростовано позивачем.

При виявленні зазначеного вище порушення працівники позивача повинні були пересвідчитися в наявності струму та про його силу на підставі показів відповідних засобів вимірювальної техніки, повірених у терміни, передбачені законодавством у сфері метрології (у разі відсутності даних, достатніх для визначення сили допустимого тривалого струму, що може протікати по колу самовільного підключення), чого ними зроблено не було.

Отже, під час розгляду справи не було доведено належними та допустимими доказами факту використання проводу №3, зазначеного на Схемі, з метою споживання не облікованої електроенергії, а пояснення відповідача про облаштування працівниками позивача додаткового контуру заземлення у вигляді проводу №3 з метою з'єднання його з металевими корпусом електричного щитка для забезпечення його безпечної експлуатації, не спростовані.

Таким чином, оскільки Акт про порушення від 17.08.2016р. складений з чисельними порушеннями вимог ПКЕЕН, Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28, Методики, слід дійти висновку, що акт ґрунтується на припущеннях.

Отже, враховуючи зазначене та взявши до уваги те, що кількість електроенергії, яка споживалася відповідачем як до, так і після перевірки суттєво не змінилася, що обставини, викладені в акті від 17.08.2016р., є припущеннями і обєктивно не встановлені та не підтверджені, слід дійти висновку, що у позивача не було достатньо правових підстав для складання зазначеного акту. А оскільки акт від 17.08.2016р. був складений з порушенням вимог законодавства, то здійснений на його підставі розрахунок обсягу та вартості електроенергії не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил користування електроенергією для населення на суму 30487 грн. 74 коп. є необґрунтованим.

Враховує колегія суддів під час прийняття остаточного рішення по справі також те, що електропостачання до будинку №62 по вул. Будюка в с. Мар'ївка, Баштанського р-ну Миколаївської області станом на 17.08.2016р. здійснювалось шляхом відгалуження від лінії електропередачі неізольованими проводами, які закріплені на ізоляторах на будинку. Електролічильник СО-ЗАР5м1 заводський №402197 був опломбований на клемній кришці лічильника пломбою кристал №17551470, встановленою 01.09.2007р., порушення якої актом не зафіксовано. Виявлення проводу під №3 без демонтажу електролічильника, а отже, пошкодження пломб не можливо.

Відповідно до п.1.4. Правил користування електричною енергією, затверджених Постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28, точка продажу електричної енергії споживачу установлюється на межі балансової належності його електроустановок та зазначається в договорі про постачання електричної енергії або в договорі про купівлю-продаж електричної енергії. Відповідно до п. 2.1 Правил, межі балансової належності та експлуатаційної відповідальності між споживачем і електропередавальною організацією за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок фіксуються в акті розмежування балансової належності електроустановок і експлуатаційної відповідальності сторін. Межа експлуатаційної відповідальності може не збігатися з межею балансової належності. Відповідно до п.п.2, п.2.4. Правил, Межа експлуатаційної відповідальності між споживачем - фізичною особою за технічний стан і обслуговування суміжних електроустановок установлюється : для індивідуальних будинків у разі відгалуження від лінії електропередачі неізольованим проводом - у точці кріплення проводів лінії електропередачі до перших ізоляторів на будівлі або на трубостояку (при повітряному вводі). За стан контактних з'єднань на межі експлуатаційної відповідальності ТА на вхідних і вихідних клемах опломбованих розрахункових засобів обліку відповідає електропередавальна організація.

Таким чином, за стан контактних з'єднань на межі експлуатаційної відповідальності ТА на вхідних і вихідних клемах опломбованих розрахункових засобів обліку відповідає електропередавальна організація в даному випадку позивач у справі.

Крім того, приймаючи остаточне рішення по справі, колегія суддів враховує також те, що перерахунок за спожиту електричну енергію повинен був бути проведений із дня останньої технічної перевірки або допуску електроустановки в експлуатацію (у разі коли технічна перевірка даної

електроустановки не проводилась) до дня усунення порушення, але не

більше сумарної кількості днів за три роки, що передували дню

виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Як пояснила в судовому засіданні представник позивача, у них відсутні акти технічної перевірки електроустановки відповідача, а також акт прийняття її в експлуатацію.

Проаналізувавши зазначені обстаними по справі у їх сукупності, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції помилково дійшов висновку про доведеність та необхідність задоволення позовних вимог про стягнення з відповідача на користь позивача заборгованості за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 17.08.2016 року в сумі 30487 грн. 74 коп.

Таким чином, розглядаючи справу в межах заявлених позовних вимог та доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що неправильне застосування судом зазначених вище норм матеріального права у справі, яка переглядається, призвело до неправильного вирішення справи, а тому судове рішення підлягає скасуванню з ухваленням по справі нового рішення про відмову у задоволенні позову.

Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачем при поданні апеляційної скарги було сплачено 1515 грн. 80 коп. судового збору. Тому з позивача на користь відповідача підлягають стягненню витрати по сплаті судового збору у зазначеному розмірі.

Керуючись ст. ст. 303,307, 309, 314,316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Рішення Баштанського районного суду Миколаївської області від 07 серпня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення.

У задоволенні позовних вимог ПАТ «Миколаївобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 17.08.2016 року в сумі 30487 грн. 74 коп. відмовити через їх необгрунтованість.

Стягнути з ПАТ «Миколаївобленерго» на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1515 грн. 80 коп.

Рішення набирає законної сили негайно після його проголошення, але може бути оскаржене безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20 днів після його проголошення в касаційному порядку.

Головуючий

Судді