Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/1870/17 Головуючий у суді І-ї інстанції Шевченко І. М.
Доповідач Авраменко Т. М.
УХВАЛА

Іменем України

11.10.2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючої судді Авраменко Т.М.,

суддів: Кіселика С.А., Суровицької Л.В.

секретар Бодопрост М.М.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих порушенням ПКЕЕН.

Заслухавши доповідача, пояснення осіб, які прибули в судове засідання, дослідивши матеріали справи, колегія суддів,

В С Т А Н О В И Л А:

У жовтні 2016 року Публічне акціонерне товариство «Кіровоградобленерго» звернулося в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків, завданих порушенням ПКЕЕН.

Зазначало, що між Кіровоградським міським районом електричних мереж Публічного акціонерного товариства «Кіровоградобленерго» (далі - ПАТ) та ОСОБА_2 укладено договір про користування електричною енергією № 100606133 від 21 вересня 2016 року. ПАТ «Кіровоградобленерго» здійснювало постачання електричної енергії за адресою відповідача: АДРЕСА_1.

02 березня 2016 року представниками ПАТ «Кіровоградобленерго» при перевірці електроустановок та контрольному знятті показань приладу обліку у відповідача було виявлено порушення пунктів 42,48 Правил користування електроенергією для населення (далі - ПКЕЕН) - самовільне підключення електроустановок, а саме монтаж відгалуження на вводі в будинок від ввідного кабелю на автомати для підключення навантаження. Електроенергія, що споживається електролічильником не враховується.

По факту порушення трьома представниками енергопостачальника в присутності відповідача було складено акт № 004436 від 02 березня 2016 року, який підписано всіма особами, присутніми при його складанні. Примірник акту вручено відповідачу.

На підставі акту, відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, фахівцями енергопостачальника визначено обсяг та вартість недооблікованої внаслідок порушення ПКЕЕН електроенергії.

Період, за який здійснено обчислення спожитої але недооблікованої електроенергії, визначений з дати останньої технічної перевірки з 08 листопада 2013 року та до моменту усунення порушення - 02 березня 2016 року. Також виконано розрахунок загальної кількості недооблікованої електроенергії та її вартості по акту. Сума збитків складає 30500 грн. 95 коп. Розрахунок затверджено на засіданні комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕН, що зафіксовано протоколом № 294 від 31 березня 2016 року.

Згоди щодо добровільного відшкодування збитків між сторонами досягнуто не було.

Просило стягнути з відповідача на користь ПАТ «Кіровоградобленерго» кошти в сумі 30500 грн. 95 коп. в рахунок відшкодування збитків та судовий збір в сумі 1378 грн.

Рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2017 року позов задоволено. Суд стягнув з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Кіровоградобленерго» кошти в сумі 30500 грн. 95 коп. та судові витрати в сумі 1378 грн.

В апеляційній скарзі відповідач просить скасувати рішення суду першої інстанції, ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позову. Зазначає, що суд не взяв до уваги, що факту несанкціонованого підключення до електричної мережі за межами приладу обліку не було. Позивачем проігноровано факт використання ним незабороненого приладу - інверторного перетворювача струму, який є специфічним приладом із специфічними функціями, у тому числі з можливістю автономної роботи з генерацією електричної енергії без використання електрики з мережі позивача. Факт існування такого приладу підтверджується його поясненнями, фото, зробленими представниками позивача та додані до позову та додатковими документами, наданими ним. Судом не взято до уваги, що на фото, наданих позивачем, відсутні підтвердження наявності під'єднання оголеного проводу, який підключає внутрішньо будинкову мережу його будинку до оголеного проводу мережі загального користування поза засобом обліку. На фото взагалі відображено підключення двох квартир нашого будинку, при чому вивід підключення до його приміщення навіть не має ознак порушення цілісності кабелю, що взагалі виключає фізичну можливість здійснення несанкціонованого підключення у тому місці. При оцінці свідчень обох сторін, суд прийняв твердження позивача та проігнорував його свідчення. Розрахунок вартості не облікованої електроенергії не відповідає вимогам Методики.

В засіданні апеляційного суду відповідач та його представник підтримали доводи апеляційної скарги, а представник позивача просив відхилити апеляційну скаргу, оскільки рішення суду першої інстанції є законним та відповідає матеріалам справи.

Колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно зі ст. 714 ЦК України за договором постачання електричними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До зазначеного договору застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін.

Відповідно до Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 з наступними змінами (далі - Правила), передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією.

За змістом ч. 4 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення правил користування електричною і тепловою енергією.

Відповідно до п. 53 Правил (в редакції на час складання акту) в разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

Також комісія визначає величину збитків, завданих енергопостачальнику протиправними діями споживача. Розмір відшкодування збитків, обчислюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 року № 562 з наступними змінами (далі - Методика).

Договірні відносини між сторонами виникли з 01 вересня 2000 року, що підтверджується витягом з бази даних по особовому рахунку НОМЕР_1 на ім'я ОСОБА_2 (а.с.60).

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи, 2 березня 2016 року працівниками позивача контролерами ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 в присутності відповідача ОСОБА_2 встановлено факт порушення Правил шляхом самовільного підключення електроустановок, а саме монтаж відгалуження на вводі в будинок від ввідного кабелю на автомати для підключення навантаження. Електроенергія, що споживалась відповідачем, приладом обліку не враховувалась. Провідник, яким було виконано самовільне підключення, зазначено в п.3 акту, він був демонтований та упакований в пакет і опломбований пломбою №ЯА 4771, при визначенні перерізу цього провідника використано мікрометр МК 25 інв.№805555, який пройшов повірку в ІУ кварталі 2015 року (а.с.5).

До акту додана схема підключення, а саме монтаж відгалуження в точці №3 на вводі в будинок (а.с.6) та фотографії фіксації порушення та наявності струмоприймачів в будинку відповідача (а.с.9-12), тобто в акті та доданих до нього документах зафіксований факт порушення Правил користування електричною енергією та зазначені всі необхідні для розрахунку збитків параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему її підключення та її графічне зображення. Акт та схема підключення складено і підписано трьома працівниками позивача та самим відповідачем, який будь-яких зауважень до складеного акту та схеми підключення не висловив, також йому вручено повідомлення про дату, час та місце проведення засідання комісії по розгляду акту (а.с.5-6).

Свідки ОСОБА_3 та провідний інженер ОСОБА_6 в суді першої інстанції підтвердили обставини, викладені в акті та схемі підключення. Крім того, свідок ОСОБА_3 пояснила, що відповідач сам показав місце підключення між стіною будинку та дахом, на ввідному кабелі був явний розрив кабелю і відходив монтаж відгалуження, провід був замотаний ізоляційною стрічкою.

Зазначені пояснення підтверджуються фотографією, де зафіксовано монтаж відгалуження від ввідного кабелю на вводі в будинок (а.с.11).

За таких обставин суд першої інстанції, надавши відповідно до вимог ст.212 ЦПК України належну оцінку наданим доказам, дійшов правильного та обґрунтованого висновку, що факт порушення Правил мав місце та зафіксований в установленому законом порядку.

Доводи апеляційної скарги такого висновку суду не спростовують. Доводам відповідача, що він, займаючись ремонтами автомобілів, використовував інверторний перетворювач, що давало йому можливість не використовувати електроенергію з мережі позивача, суд першої інстанції надав правильну оцінку, зазначивши, що під час перевірки цей перетворювач не працював, крім того такий пристрій також приєднується тільки до електромережі, що підтверджується і інструкцією з експлуатації.

Передбачених законом підстав для переоцінки доказів апеляційним судом не має.

Відповідно до п. 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Безпідставними є доводи апеляційної скарги щодо неправильного розрахунку збитків. Протоколом №294 від 31 березня 2016 року засідання комісії по розгляду акта від 2 березня 2016 року підтверджується, що розрахунок кількості недоврахованої електроенергії та її вартості проведено за період з останньої технічної перевірки з 08 листопада 2013 року по день усунення порушень 02 березня 2016 року відповідно до пунктів 3.1.5, 3.3.а, 3.5 Методики та визначено в сумі 30500 грн.95 коп. (а.с.4,8 зворот).

Доводи відповідача про нарахування збитків з часу проведення контрольного огляду приладу обліку спростовуються абз. 2 і абз.3 пункту 3.3.а Методики, якими передбачено: «Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладуу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення».

Контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а також з метою виявлення без використання спеціальних технічних засобів та/або часткового демонтажу будівельних конструкцій або оздоблювальних матеріалів самовільних підключень (абзац пункту 1.2 Правил).

Наведене свідчить, що при контрольному огляді засобу обліку електромережа споживача не перевіряється. Матеріалами справи підтверджується, що самовільне підключення проведено шляхом монтажу відгалуження на ввідному кабелі між стіною будинку та дахом, що підтверджується актом, схемою підключення та фотографіями (а.с.11), тому це порушення представники позивача не могли виявити при контрольному огляді засобу обліку. Факт останньої технічної перевірки підтверджується актом від 08 листопада 2013 року (а.с.52).

За таких обставин позивач правильно зробив розрахунок збитків і доводи апеляційної скарги цього не спростовують.

Рішення суду відповідає матеріалам справи та вимогам закону. В межах доводів апеляційної скарги підстав для зміни або скасування рішення суду не встановлено.

Керуючись п.1 ч.1 ст.307, ст.308, п.1 ч.1 ст.314 ,ст.315 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити, а рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 08 серпня 2017 року залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуюча суддя Т.М.Авраменко

Судді: С.А.Кіселик

Л.В.Суровицька