Справа № 357/9705/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 жовтня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дмитренко А. М. ,

при секретарі Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що 06.11.2016 року померла її мати ОСОБА_2, після смерті якої залишилося спадкове майно, оформити спадщину після смерті матері вона не має можливості, оскільки пропустила встановлений законом строк для прийняття спадщини в звязку з тим, що зареєстрована та проживає на тимчасово окупованій території України. Позивач просила суд визначити для неї додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері, протягом трьох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги.

Представник відповідача Білоцерківської міської ради Київської області в судове засідання не зявився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надіслано клопотання щодо розгляду справи без участі представника відповідача.

Заслухавши пояснення представника позивача, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 06.11.2016 року померла ОСОБА_2, що стверджується копією свідоцтва про її смерть.

Судом встановлено, що позивач є дочкою померлої ОСОБА_2, про що свідчить копія свідоцтва про її народження та копія свідоцтва про переміну прізвища, імені, по батькові, згідно якого ОСОБА_3 18.05.2000 року змінила прізвище на «Міловатська».

Батько позивача - ОСОБА_4 помер 14.08.2013 року, про що свідчить копія рішення Білоцерківського міськрайонного суду Київської області від 21.06.2017 року, яким ОСОБА_1 визначено додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька тривалістю три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили, дане рішення суду набрало законної сили 03.07.2017 року.

В судовому засіданні також встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалася, що стверджується копією Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру /спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину/ від 17.07.2017 року № 48433320.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами ст.ст.1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою ст.1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В порядку ст.1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері.

Як вказано вище в рішенні, спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася, а згідно довідки управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради Київської області від 19.04.2017 року № 1916, ОСОБА_2 на день смерті 06.11.2016 року була зареєстрована одна ІНФОРМАЦІЯ_1.

Першою Білоцерківською міською державною нотаріальною конторою Київської області надано розяснення щодо порядку прийняття спадщини від 21.09.2017 року № 2937/01-16, в якому вказано на те, що спадкоємець ОСОБА_1 в установлений строк для прийняття спадщини до нотаріальної контори не звернулася.

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як розяснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 розяснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В ОСОБА_5 спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обовязковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

В постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04.11.2015 року у справі № 6-1486цс15 висловлено правову позицію стосовно того, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення відповідних дій.

Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

В судовому засіданні встановлено, що позивач зареєстрована та проживає та тимчасово окупованій території України в м. Донецьку, що стверджується копією її паспорта, а тому подання заяви про прийняття спадщини повязане для неї з обєктивними труднощами.

Проаналізувавши все вищенаведене суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю три місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки суд вважає, що позивач пропустила цей строк з поважних причин, які повязані з обєктивними, істотними труднощами для неї на вчинення відповідних дій.

Враховуючи все наведене та керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1221, 1223, 1254, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272, 1273 ЦК України , ст.ст. 10,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої 06 листопада 2016 року ОСОБА_2 тривалістю три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя ОСОБА_6