Провадження номер 2/243/4278/2017
Єдиний унікальний номер 243/9422/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2017 року м. Словянськ

Суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Cтаровецький В.І. розглянувши позовну заяву кредитної спілки «Інтеграл» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В:

25.10.2017 року до Словянського міськрайонного суду надійшла позовна заява кредитної спілки «Інтеграл» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором.

Розглянувши позовну заяву та додані до неї документи, вважаю, що зазначена позовна заява подана з порушенням вимог ст.ст. 119 ЦПК України, оскільки до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

У матеріалах справи відсутній будь-який документ, що підтверджував би його сплату або посилання позивача про наявність в нього пільг щодо сплати судового збору.

Позивач клопоче перед судом про відстрочення, розстрочення в сплаті судового збору або звільнення від його сплати та зазначає, що майновий стан кредитної спілки та фінансова неможливість перешкоджає сплаті судового збору.

Відповідно до частин першої, третьої статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до роз'яснень наданих у п. 29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ N 10 від 17.10.2014 року відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До заяви про відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судових витрат позивач надає наступні документи: звітні дані про доходи та витрати кредитної спілки на 1 півріччя 2017 року; довідку Київського районного у м. Донецьку відділення Маріупольської ОДПІ Головного управління ДФС у Донецькій області від 10.06.2016 року про наявність рахунків кредитної спілки; виписку з особового рахунку з 27.11.2014 року по 27.07.2015 року та наказ КС «Інтеграл» від 11.09.2014 року «Про тимчасове припинення діяльності підприємства».

Конституційний Суд України у рішенні "У справі за конституційним зверненням асоціації "Дім авторів музики в Україні" щодо офіційного тлумачення положень пункту 7 частини першої статті 5 Закону України "Про судовий збір" у взаємозв'язку з положеннями пункту "г" частини першої статті 49 Закону України "Про авторське право і суміжні права"" № 12-рп/2013 від 28.11.2013 року, вказав - гарантією реалізації права на судовий

захист в аспекті доступу до правосуддя є встановлення законом помірного судового збору для осіб, які звертаються до суду. Це відповідає Рекомендації ОСОБА_2 Європи державам-членам щодо заходів, що полегшують доступ до правосуддя, від 14 травня 1981 року N R (81) 7: "В тій мірі, в якій судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, їх треба, якщо це можливо, скоротити або скасувати" (підпункт 12 пункту D).

Таким чином, "право на суд" не є абсолютним. Право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави та з боку держави може бути піддане обмеженням, зокрема шляхом встановлення помірного судового збору. Вимога про помірність судового збору означає, перш за все, те, що майнове становище не має бути перепоною доступу до суду, у випадках, коли судові витрати становлять явну перешкоду доступові до правосуддя, закон має встановлювати можливості щодо скорочення або скасування судових витрат.

Національним законодавством України, зазначене правове положення знайшло своє відображення в ст. 82 Цивільного процесуального кодексу України,.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як вбачається з наведеної норми, єдиною підставою для відстрочення, розстрочення або звільнення сторони від сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони.

Про це одностайно наголосили усі вищі судові інстанції у своїх пленумах (п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах; п. 3 Постанови Пленуму Вищого господарського суду України від 21.02.2013 року № 7 Про деякі питання практики застосування розділу VI Господарського процесуального кодексу України; Постанова Пленум Вищого адміністративного суду України від 23 січня 2015 року № 2 Про практику застосування адміністративними судами положень Закону України від 8 липня 2011 року N 3674-VI "Про судовий збір").

Саме з цих підстав підлягає встановленню термін майновий стан.

Відповідно до ст. 190 ЦК України, майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки.

З зазначених норм можна зробити висновок, що під поняттям "майновий стан" розуміється сукупність належних особі майнових прав та обов'язків.

В контексті відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору слід зазначити, що майновий стан сторони (належні стороні майнові права та обов'язки) має визначатися судом у світлі конкретних обставин певної справи, включаючи спроможність заявника сплатити та стадію, на якій перебуває розгляд справи на певний момент. Аналіз такого врегулювання та судової практики дає підстави зробити висновок про те, що визначення майнового стану сторони є оціночним та залежить від доказів, якими обґрунтовується рівень майнового стану сторони. Якщо залежно від рівня майнового стану сторона позбавлена можливості сплатити судовий збір, то такі обставини є підставою на відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення сторони від сплати. Вказані обставини є важливими чинниками при визначенні того, скористалася ця особа своїм правом доступу до суду чи ні та чи мала "розгляд судом".

Враховуючи, що відстрочення, розстрочення або звільнення сплати судового збору допускається у виняткових випадках і залежно від обставин справи, обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу. Доказами рівня майнового стану фізичної або юридичної особи можуть бути наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо.

Окремий доказ, сам по собі, не свідчить про майновий стан. Зокрема, Вищий господарський суд України в ухвалі від 13 жовтня 2014 року по справі № 910/5000/14 звертає увагу, що виписка з рахунку не може вважатись належним доказом того, що майновий стан скаржника перешкоджав сплаті судового збору у встановлених законом розмірах і в строки. Докази мають обґрунтовувати об'єктивні причини, які обумовлюють неможливість оплати судового збору.

Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Розглянувши документи, надані позивачем на підтвердження свого майнового стану та, як наслідок, відстрочення, розстрочення або звільнення від сплати судового збору, суд вважає недостатніми для прийняття рішення про відстрочення, розстрочення або звільнення позивача від сплати судового збору.

Позивач КС «Інтеграл» просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_1 борг за кредитним договором у розмірі 114 167 грн. 12 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовій збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою справляється судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно п. 4.1 Статуту кредитної спілки «Інтеграл», кредитна спілка є юридичною особою. На теперішній час відсутні відомості про припинення юридичної особи.

Отже, позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1712 грн. 50 коп.

Реквізити для сплати судового збору розміщені на дошці оголошень у приміщенні Словянського міськрайонного суду Донецької області та на веб-сторінці суду на офіційному веб-порталі «Судова влада України».

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

У звязку з викладеним, позивачу необхідно в строк не більше пяти днів з дня отримання даної ухвали, усунути зазначені недоліки позовної заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву кредитної спілки «Інтеграл» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за кредитним договором - залишити без руху.

Розяснити позивачу, що йому необхідно в 5-денний строк з дня отримання копії цієї ухвали усунути зазначені недоліки позовної заяви, а саме: оплатити заявлені по справі позовні вимоги майнового характеру у розмірі 1712 грн. 50 коп.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_3