У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 листопада 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Лісовської О.В.

за участю секретаря - Грей О.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Деснянського районного суду м. Києва від 29 листопада 2016 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29.11.2016 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу. Рішення суду не оскаржувалось та набрало законної сили.

25.09.2017 року відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що вона не була належним чином повідомлена про день, час та місце розгляду справи, не отримувала копію позовної заяви та інших документів, що позбавило її можливості надати свої докази та заперечення по справі. Також відповідачка зазначає про те, що судом не було взято до уваги той факт, що через неналежну поведінку позивача вона з дітьми вимушена вселятися до їх спільної квартири у судовому порядку. На підставі викладеного відповідачка просить скасувати заочне рішення суду та призначити розгляд справи у загальному порядку.

На початку судового розгляду заявниця ОСОБА_1 повністю підтримала свою заяву, просила її задовольнити, зважаючи на те, що судом не було надано строк для примирення сторонам, не враховано інтереси дітей та інші обставини. У подальшому заявниця у судове засідання не з"явилася, про день, час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про причини неявки не повідомила. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності заявниці, за наявних у справі матеріалів.

Представник заявниці ОСОБА_1 на початку судового розгляду підтримав пояснення заявниці та викладене у заяві, просив скасувати заочне рішення суду. У подальшому представник заявниці у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника заявниці, за наявних у справі матеріалів.

Позивач ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви та скасування судового рішення, зважаючи на те, що з 2015 року сторони однією сім"єю не проживають, шлюб існував формально, на даний час він перебуває в іншому зареєстрованому шлюбі. Крім того, позивач зазначив, що відповідачка була належним чином повідомлена про розгляд справи, але з незрозумілих причин не бажала з"явитися. На підставі викладеного позивач просив у задоволенні заяві відмовити.

Представник позивача у судовому засіданні підтримав пояснення позивача, а також просив відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_1, зважаючи на відсутність законних підстав.

Вислухавши пояснення заявниці, її представника, позивача, його представника, зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, докази, надані відповідачкою та її представником, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з′явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

При розгляді заяви встановлено, що заочним рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 29.11.2016 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

Рішення суду не оскаржувалось та набрало законної сили.

У своїй заяві відповідачка ОСОБА_1 посилається на те, що вона не була належним чином повідомлена про розгляд справи, не мала можливості надати свої пояснення та заперечення, оскільки проживає не за адресою реєстрації, а за іншою адресою.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, відповідачка ОСОБА_1 неодноразово повідомлялася про дати розгляду справи як рекомендованими листами, так і шляхом СМС-повідомлення. Той факт, що відповідачка була повідомлена належним чином про розгляд справи підтверджується наявними у матеріалах справи письмовими доказами.

Судом під час розгляду справи були дотримані всі вимоги діючого процесуального законодавства, у зв"язку з неявкою відповідача перше судове засідання двічі було відкладено, а за наявності підтвердження належного повідомлення відповідача судом у третьому судовому засіданні було прийнято судове рішення.

Крім того, слід зазначити, що з аналізу статей ЦПК України, що регулюють заочний розгляд справи, вбачається, що заочне рішення може бути скасовано за наявності двох умов: якщо буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання з поважної причини та є докази, які мають істотне значення для правильного вирішення спору.

Але при розгляді заяви ані відповідачкою, ані її представником не було надано жодних належних доказів, що спростували б висновки суду, наведені у заочному рішенні суду, і які мають істотне значення для правильного вирішення справи, зокрема, щодо проживання сторін однією сім"єю, можливості зберегти сім"ю, а тому вказані факти судом до уваги не приймаються.

З урахуванням вищенаведеного, вимог діючого законодавства, досліджених судом доказів, суд вважає, що заява відповідачки ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 29.11.2016 року є безпідставною, а тому задоволенню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 231, 232 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду від 29.11.2016 року - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: