АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 22-ц/774/5372/17 Справа № 199/2456/15-ц Головуючий у 1 й інстанції - Богун О. О. Доповідач - Каратаєва Л.О.
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2017 року м. Дніпро

колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду Дніпропетровської області в складі:

головуючої судді: Каратаєвої Л.О.,

суддів: Ткаченко І.Ю., Пищиди М.М.,

за участю секретаря: Назаренко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпро цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 січня 2017 року за позовом публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И Л А:

Заочним рішенням Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 січня 2017 року позов ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди задоволено. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ«ДТЕК Дніпрообленерго» вартість необлікованої електроенергії в розмірі 26251 грн. 97 коп. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ«ДТЕК Дніпрообленерго», судовий збір у розмірі 262 грн. 51 коп. (а.с.62-64).

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 06 червня 2017 року залишено без задоволення заяву представника відповідача ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди (а.с.86).

Не погодившись з рішенням суду, ОСОБА_2 звернувся з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати рішення суду та ухвалите нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.

Перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а рішення суду - скасуванню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, під час перевірки стану електричних приладів обліку і електроустановок у відповідача за адресою: м. Дніпропетровськ, вул. Робкорівська, буд. 89, що проводилась 21 січня 2015 року, згідно з п. 21, 37 Правил, представниками позивача, було виявлено порушення п. 48 Правил - самовільне підключення до електричної мережі електроустановок споживача шляхом використання без облікової електроенергії за допомогою використання штучного нуля. При вимкненому нульовому запобіжнику електроенергія споживається, приладом обліку не враховується. Фаза в третій клемі. Внаслідок таких неправомірних дій споживача електропостачальній компанії було спричинено матеріальний збиток.

Такі дії є правопорушеннями в електроенергетиці, що передбачено ст. 27 Закону України "Про електроенергетику", п. 48 Правил користування електричною енергією для населення.

Згідно п. 42 Правил та умов договору споживач зобов'язується забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати доступ представникам енергопостачальника після пред'явлення ними службових посвідчень до квартири або до іншого об'єкту для обстеження приладу обліку, електроустановок та електропроводки.

Згідно п. 37 Правил та умов договору позивач має право проводити технічну перевірку (перевіряти справність приладів обліку, знімати показання та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку).

Згідно п. 53 Правил, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акту вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акту свої зауваження.

Керуючись п. 53 Правил користування електричною енергією для населення, представниками Позивача був складений акт про порушення правил користування електричною енергією для населення Н №105361 від 21 січня 2015 року, який підписаний представниками енергопостачальника та споживачем ОСОБА_2 без зауважень (а.с.6).

На підставі акту Н №105361 від 21 січня 2015 року було здійснено нарахування вартості не облікованої електроенергії, створеної внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією у розмірі 26251,97 грн., відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України за № 782/12656 (а.с.9).

Як вбачається з матеріалів справи, не погодившись з даними позовними вимогами позивача, відповідач ОСОБА_2 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська з позовом до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» про скасування рішення засідання комісії. (а.с.32).

Ухвалою Амур-Нижньодніпровського районного суду м.Дніпропетровська від 28 квітня 2015 року провадження по справі зупинено.

Рішенням Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 лютого 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволені. Рішенням Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10 жовтня 2016 року Рішення Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська від 04 лютого 2016 року скасовано та в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ПАТ «ДТЕК Дніпрообленерго» відмовлено (а.с.47-54).

Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив із тих підстав, що в задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 до ПАТ «ДТЕК «Дніпрообленерго» про визнання дій неправомірними відмовлено.

Проте, колегія суддів не може погодитися з висновком суду першої інстанції.

За роз'ясненням Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 18.12.2009р. «Про судове рішення у цивільній справі» (п.8,11,12) ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій ст.215 ЦПК…; у мотивувальній частині рішення слід наводити дані про встановлені судом обставини, що мають значення для справи, їх юридичну оцінку та визначені відповідно до них правовідносини..; встановлюючи наявність або відсутність фактів, якими обґрунтовувалися вимоги чи заперечення, визнаючи одні та відхиляючи інші докази, суд має свої дії мотивувати.

Наведені роз'яснення судом першої інстанції у повному обсязі враховані не були.

Ст. 26-27 Закону України „Про електроенергетику", ст.714 ЦК України передбачено, що споживач енергії зобов'язаний додержуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії, споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користування електричною та тепловою енергією для населення, які затверджуються Кабінетом Міністрів України; Правопорушення в електроенергетиці, зокрема крадіжка електричної енергії, споживання енергії без приладів обліку.. тягне за собою, у тому числі цивільну відповідальність. Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

У відповідності з п. 48, 53 ПКЕЕН, затверджених постановою КМУ № 1357 від 26.07.1999р. ( з наступними змінами) (далі ПКЕЕН), споживач несе відповідальність за порушення ПКЕЕН; у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. На підставі акту енергопостачальник має право … визначити величину збитків у відповідності з Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Разом з тим, відповідно до ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення і щодо яких виник спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Як вбачається з рішення Апеляційного суду Дніпропетровської області від 10 жовтня 2016 року, ОСОБА_2 відмовлено в задоволенні позовних вимог з тих підстав, що позивачем обраний невірний спосіб захисту свого права.

Суд першої інстанції на зазначене уваги не звернув, не дослідив матеріали справи в повному обсязі.

Відповідно до листа Інспекції Держенергонагляду у Дніпровському регіоні від 13.01.2016 року №25-13/16-59, роз'яснено, що згідно вимог пункту 4.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (затверджено постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 4 травня 2006 р. N 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 р. за N 782/12656 ( далі - Методика), у Акті зазначається вся необхідна та достатня інформація для проведення нарахування обсягу та вартості не облікованої електричної енергії, а саме: межа балансової належності, перерізи та матеріал всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення, які виміряні із дотриманням законодавства у сфері метрології та метрологічної діяльності, місце підключення безоблікового проводу. В п.4.7. Методики зазначено, що в Акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення. Представниками енергопостачальника в Акті про порушення зазначено «При выкрученом нулевом предохранителе електроенергия расходуется но счетчиком не учитывается...» (мовою оригіналу). При цьому в електричній схемі відсутні зображення умовних позначень та місця встановлення запобіжників («нулевого предохранителя»), що є порушенням вимог Методики.

Згідно з вимогами пункту 3.2 Методики, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури. При цьому, Методика застосовується у разі виявлення у споживача, зокрема, факту використання споживачем "штучного нуля", що призвело до споживання не облікованої електричної енергії. "Штучний нуль" - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови "неправильного" підключення лічильника, наприклад: у разі, якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі, дає змогу без обліково споживати електричну енергію (положення пункту 3.1 Методики). Отже, у разі інкримінації споживачу факту використання ним «штучного нуля» з метою розкрадання електричної енергії, необхідно підтвердити факт неправильного підключення електролічильника. При цьому, неправильне підключення приладу обліку може бути наслідком неправильного приєднання „фазного" і „нульового" проводів до електролічильника при його встановленні. Оскільки прилади обліку електричної енергії, відповідно до пункту 8 ПКЕЕН, мають бути придбані, встановлені, підключені енергопостачальником, споживач не несе відповідальності за неправильне приєднання „фазного" і „нульового" проводів до електролічильника при його встановлені, за умови цілісності пломб на клемній кришці приладу обліку. У випадку позивача представниками енергопостачальника в п.2 Акту про порушення ПКЕЕН зафіксували, що пломби постачальника електричної енергії та пломби про повірку приладу обліку на момент складання Акту не порушено. Також, необхідно підтвердити порушення схеми живлення електроустановки споживача, шляхом зміни місць приєднання „фазного" і „нульового" проводів на межі експлуатаційної відповідальності (відповідно до п. 1.11 договору про користування електричною енергією №7107080 від 28.10.2002р межа балансового розмежування встановлена на ізоляторах трубостояку) та встановити порушення споживачем схеми електроустановки з метою зміни місць приєднання „фазного" і „нульового" проводів до лічильника, на ділянці від межі експлуатаційної відповідальності до лічильника. Отже, представниками енергопостачальника під час оформлення Акта має бути зафіксовано саме такий вид порушення ПКЕЕН. Зміну місць приєднання „фазного" і „нульового" проводів до лічильника під його клемною кришкою можливо здійснити тільки за умови порушення пломб електропостачальника на клемній кришці електролічильника. Тобто, в акті має бути зазначено, що пломба енергопостачальника на клемній кришці електролічильника була порушена, а також вказано місце та спосіб здійснення споживачем «перефазування» приладу обліку. Фотоматеріалами, зробленими представниками електропередавальної організації під час складання Акту, зафіксовано факт того, що дроти, які відходять від межі розподілу електричних мереж (п. 1.11 Договору) до лічильника електричної енергії, мають один кінець довгий, а другий короткий. Проведення «перефазування» приладу обліку в даному випадку технічно є не можливим. Згідно паспортних даних сучасні побутові струмоприймачі (електроводонагрівачі, електроплити, мікрохвильові печі, пральні машини тощо) повинні бути заземлені. Змонтований заземлювальний пристрій для заземлення власних електроустановок має відповідати вимогам п. 1.7.77 та п. 1.7.115 ПУЕ, а «...вытягивания провода с первой клеммы...» (мовою оригіналу) неможливо без порушення пломб постачальника електричної енергії, встановлених на лічильнику. Наявність захисного заземлення за умови неправильного фазування електролічильника в багатьох випадках стає підставою для неправомірного складення Актів про порушення ПКЕЕН. А саме: під час здійснення технічної перевірки схеми електропостачання помешкання споживача у разі виявлення неправильного фазування електролічильника представники енергопостачальника самі збираюсь схему (встановлюють додаткові перемички між робочим та захисним нулем тощо), створюючи передумови для розкрадання електричної енергії, фіксують її в Акті та демонструють споживачу можливі шляхи розкрадання електричної енергії. Однак, така демонстрація не може вважатися фактом виявлення крадіжки електричної енергії. А дії енергопостачальника в цьому випадку є порушенням вимог пункту 53 ПКЕЕН. З інформації інженера ОСОБА_5, який приймав участь у складанні Акту та був уповноваженою особою від електропередавальної організації при огляді представниками інспекції Держенергонагляду струмоприймачів Вашого помешкання, встановлено, що саме представниками енергопостачальника було зібрано електричну схему, сфотографовано та внесено до Акту. У разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5-7 пункту 3.1 Методики, визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН проводиться лише за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі. Отже, будь-яка схема, зібрана енергопостачальником, за умови неправильного фазування електролічильника не є підставою для складення Акта.

Отже, дії енергопостачальника при оформленні Акту про порушення Н№105361 від 21.01.2014 р., проведення за ним розрахунку збитків суперечили вимогам нормативних документів та були неправомірними.

Нормами Цивільного Кодексу України передбачено, що передумовою виникнення права на відшкодування збитків, шкоди є деліктна (протиправна) поведінка особи. Так, відповідно до ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Крім того, відносини між громадянином - споживачем електричної енергії та енергопостачальником регулюються Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 року, з наступними змінами та доповненнями, і є обов'язковими для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками.

Згідно п.37 вказаних Правил енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку, вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущенними споживачем під час користування електричною енергією, тимчасово припиняти постачання електричної енергії або відключати споживача від мережі без його згоди у випадках, передбачених п.п. 34,35 цих Правил.

Так, згідно з пунктом 3.1.7 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою НКРЕ України від 04 травня 2006 року № 62 штучний нуль" - додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

Відповідно до пункту 4.1 вказаної Методики та пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення факт виявлених представниками енергопостачальника електричної енергії за регульованим тарифом порушень споживачем вимог ПКЕЕ або ПКЕЕН оформлюється актом про порушення.

Акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника, які мають таке право згідно з посадовою інструкцією, пройшли відповідне навчання та інструктаж, після пред'явлення ними службових посвідчень на місці виявлення порушень.

Відповідно до пункту 4.6 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Отже, протиправності дії відповідача з втручання до приладу обліку не встановлено, а облаштування штучного нуля не заборонено Правилами та Методикою, навпаки відноситься до обов'язкових дій, які мають бути вчинені споживачем задля дотримання безпечності експлуатації електроприладів, до яких відноситься і столярний станок.

Покладення відповідальності на споживача послуги за протиправні дії співробітників енергопостачальної компанії, які виявились у невірному монтажі приладу обліку, суперечать принципам національного та міжнародного законодавства, а саме принципам справедливості, добросовісності, розумності, що є основними засадами цивільного законодавства відповідно до ст.3 ЦК України.

Крім того, розрахунок розміру відшкодування збитків складений без зазначення дати, не підписаний особою, яка виконала розрахунок та погоджуючими членами комісії (а.с.58), протокол засідання комісії складений із зазначенням невірної дати, акт про порушення не містить усіх обов'язкових реквізитів, а саме: меж балансової належності.

За таких обставин, судом першої інстанції помилково встановлений факт порушення відповідачем Правил користування електричною енергією для населення, який зафіксований в акті, складеному з порушенням вказаних Правил та Методики.

Таким чином, рішення суду підлягає скасуванню з відмовою у задоволенні позовних вимог.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з позивача на користь відповідача підлягають понесені ним документально підтверджені судові витрати в розмірі 290 грн. за подання апеляційної скарги.

На підставі викладеного, керуючись ст. 303, 307, 309, 316 ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Заочне рішення Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська від 23 січня 2017 року скасувати та ухвалити нове рішення про відмову Публічному акціонерному товариству «ДТЕК Дніпрообленергов задоволенні позовних вимог до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Дніпрообленерго» на користь ОСОБА_2 290 грн. у відшкодування сплаченого судового збору за розгляд справи апеляційним судом.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення, але може бути оскаржене в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Судді: