Справа № 481/832/17
Провадж.№ 2/481/392/2017
Р І Ш Е Н Н Я

іменем У К Р А Ї Н И

(заочне)

03.10.2017 року Новобузький районний суд Миколаївської області в складі головуючої судді Уманської О.В., при секретарі Кузьміній Н.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Новий Буг Миколаївської області цивільну справу позовного провадження за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

18.07.2017 року позивачка звернулася до Новобузького районного суду Миколаївської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вказуючи на те, що перебуває у шлюбі з відповідачем з 10.11.2015 року. Від спільного проживання подружжя має неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час шлюб фактично розпався, хоча обставини на даний період часу змушують сторін проживати під одним дахом. Причиною розладу сімї стали різниця характерів, поглядів на життя та непорозуміння один одного. Вважає, що подальше спільне проживання та збереження шлюбу є однозначно неможливим.

Позивачка ОСОБА_1 у судове засідання не зявилася, надала суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності в звязку з зайнятістю на роботі, заявлені позовні вимоги підтримала і просила їх задовольнити. Не заперечувала проти розгляду справи заочно.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся повісткою, яка направлялась рекомендованим листом із зворотнім повідомленням. Згідно поштового повідомлення, що міститься в матеріалах справи ОСОБА_2 рекомендований лист про явку на 01.08.2017 року отримав 27.07.2017 року, а конверт з повторним повідомленням про явку на 03.10.2017 року повернувся на адресу суду з відміткою за закінченням терміну зберігання.

Суд ухвалив справу розглядати в заочному режимі на підставі наявних доказів та без участі відповідача, який належним чином повідомлявся про час і місце судового засідання.

Оскільки в судове засідання сторони не зявились, суд відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України проводить слухання справи без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписуючого технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до такого висновку.

Згідно принципу диспозитивності цивільного судочинства / ст. 11 ЦПК України/ суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до норм ЦПК, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Обов'язок доказування і подання доказів процесуальним Законом / ст.60 ЦПК/, покладено на сторони.

Згідно ст.ст.10, 60 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

ОСОБА_2 та ОСОБА_1 зареєстрували шлюб 10.11.2015 року про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено актовий запис за №136 від 10.11.2015 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії 1-ФП №120513 від 10.11.2015 року (а.с.6).

Від спільного проживання подружжя має неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується фотокопією свідоцтва про народження Серії І-ФП №014026 від 29.11.2005 року (а.с.7) .

Судом встановлено, що сторони не підтримують подружні стосунки, сумісне господарство не ведеться, хоча й проживають за однією адресою. Шлюб фактично розпався.

Відповідно до ч.2 ст.112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи викладене, суд вважає, що шлюб, укладений між сторонами, фактично розпався, та що за зазначених обставин їх подальше сумісне життя як подружжя і збереження сім'ї є неможливим, тому, в силу ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України, вимоги позивачки про розірвання шлюбу є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Відповідно до ст.113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В позовній заяві позивачка виявила бажання залишити прізвище набуте в шлюбі «Червона», що є її правом.

Згідно з ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Таким чином з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сплачений нею при зверненні до суду з позовом судовий збір у розмірі 640,00 гривень.

Керуючись ч.3 ст.105, 112, ч.2 ст.114, 180-183, 191 СК України,

ст.ст. 10, 11, 60, 88, 169, 197, 209, 212, 213 - 215, 224-226 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3, Україна та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_5, Україна, - зареєстрований 10 листопада 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Новобузького районного управління юстиції у Миколаївській області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено запис за № 136 (свідоцтво про шлюб серії 1- ФП № 120513).

Після розірвання шлюбу позивачці ОСОБА_1 залишити прізвище набуте в шлюбі - " Червона " .

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 640,00 гривен.

Заочне рішення може бути переглянуте районним судом при поданні відповідачем письмової заяви про перегляд заочного рішення протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подання через районний суд апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення чи з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційну скаргу, заяву про перегляд заочного рішення не буде подано.

Суддя