_____________________________________________________________________________________________________________Справа № 520/1694/17
Провадження № 2/520/8168/17
УХВАЛА

про залишення позову без розгляду

04.10.2017 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого судді Куриленко О.М.

за участю секретаря Баранової Ю.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради про встановлення факту сумісного проживання та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

13 лютого 2017 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив встановити той факт, що ОСОБА_1 постійно проживав однією сімєю з ОСОБА_3, який помер 04.07.2015 року, в період з 2008 року по 04 липня 2015 року за адресою АДРЕСА_1. Визнати за ним, ОСОБА_1, право власності на спадкове майно квартиру АДРЕСА_2.

Заочним рішенням Київського районного суду м. Одеси від 09.03.2017 року позовні вимоги ОСОБА_1 задоволено. Встановлено факт постійного проживання однією сімєю ОСОБА_1 з померлим 04.07.2015 року ОСОБА_4, у період з 2008 року по 04 липня 2015 року, за адресою АДРЕСА_3. Визнано за ОСОБА_1 право власності на спадкове майно, в порядку четвертої черги спадкування після смерті 04.07.2015 року ОСОБА_4, а саме на двохкімнатну квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_4, загальною площею 48,5 кв.м., житловою 29,4 кв.м., підсобною 18,2 кв.м.

Проте, 10.04.2017 року представник ОМР звернувся до суду з заявою, в якій просив суд скасувати заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 09.03.2017 року, по справі №520/1694/17, та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 04.07.2017 року було скасовано заочне рішення Київського районного суду м. Одеси від 09.03.2017 року по справі № 2520/1694/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, про встановлення факту сумісного проживання та визнання права власності на спадкове майно, та призначено справу до розгляду в загальному порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, у судові засідання призначені на 01 серпня 2017 року та 04 жовтня 201 року позивач у справі ОСОБА_1 не зявився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать рекомендовані повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу.

Слід зазначити, що клопотань про відкладення справи, розгляду справи у відсутності позивача, та доказів поважності причин неявки суду надано не було.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради у судове засідання також не зявився, причини неявки суду не повідомив.

Так, частиною 1 ст. 169 ЦПК України передбачено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

В силу ч.2 ст.77 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з'явився до суду без поважних причин.

Судова палата у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ роз'яснюючи, чи повинен суд з урахуванням положення пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК України аналізувати та оцінювати причини поважності повторної неявки належним чином повідомленого позивача про дату судового засідання зазначила, що на відміну від аналогічного положення раніше чинної редакції закону, в якому зазначалось про повторну неявку до суду без поважних причин, у пункті 3 частини першої статті 207 ЦПК України у редакції Закону від 7 липня 2010 року зазначено, що суд залишає заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності. Тобто, не вказано про врахування поважності причин повторної неявки позивача.

Зазначені зміни до законодавства внесені з метою недопущення зловживання особами, які беруть участь у справі, своїми процесуальними правами (частина третя статті 27 ЦПК України).

Частиною 2 ст. 169 ЦПК України встановлено, що неявка позивача в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. За клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд.

Вирішуючи питання про відкладення розгляду справи, суд враховує складність справи, стадію розгляду, готовність сторони до самостійного захисту своїх інтересів, добросовісність дій позивача, який не з'явився, доведеність поважності причини неявки.

Сама по собі неявка позивача якщо при цьому не заявлено відповідне клопотання, не може бути підставою для відкладення розгляду справи.

Частина 3 даної статті регламентує, що у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, незалежно від причин неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Неявка до суду позивача може свідчити про втрату ним інтересу до вирішення справи. Вирішення спору в такому випадку було б порушенням принципу диспозитивності.

Повторною є друга поспіль неявка позивача, якщо він обидва рази був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи.

При вирішенні даного питання суд звертає увагу на те, що позивач заяв та клопотань про розгляд справи в його відсутність суду не надав, у судові засідання не зявився, чим виявив неповагу до органів судочинства.

Більш того, суд виходить з того, що ОСОБА_2 міська рада є юридичною особою, в підпорядкуванні якої є цілий штат юристів, які могли б зявитись у судове засідання для підтримання своїх позовних вимог, отже позивач, нехтуючи своїми правами та обовязками, передбаченими ст. 27 ЦПК України, не з`являється до суду з неповажних причин, що дає можливість залишити позов без розгляду.

Крім того суд вважає, що позивач по справі втратив інтерес до справи.

Згідно пункту 3 частини 1 статті 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо вад нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Суд, оглянувши матеріали по справі, доходить до висновку, що відповідно до вимог ч.3 ст.169 та п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України необхідно постановити ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, у звязку з тим, що позивач належним чином повідомлений не з`явився повторно в судове засідання без поважних причин.

Керуючись позиціями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, слід зазначити, що для вирішення питання про залишення позовної заяви без розгляду поважність причин повторної неявки в судове засідання позивача не мають правового значення, адже факт повторної неявки в судове засідання позивача незалежно від причин неявки є підставою для залишення позовної заяви без розгляду лише при наявності сукупності таких обставин як: факту належного повідомлення позивача про час і місце розгляду справи; відсутності заяви про розгляд справи за відсутності позивача.

Суд, за наявності належного сповіщення позивача, залишає позовні вимоги без розгляду, беручи до уваги, що зазначена обставина відповідає вимогам закону, а також те, що немає значення причина другої неявки позивача у судове засідання, і те, що позивач не позбавлений права звернутись до суду з даним позовом після усунення обставин, які викликали залишення зазначеного позову без розгляду.

На підставі викладеного й керуючись ст. ст. 207, 293 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради про встановлення факту сумісного проживання та визнання права власності на спадкове майно,- залишити без розгляду.

Роз`яснити позивачу право звернутись до суду з позовом після усунення обставин, що викликали залишення даного позову без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Одеської області шляхом подання її до Київського районного суду м. Одеси протягом пяти днів з дня проголошення ухвали.

Суддя Куриленко О. М.