ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/4672/17
Провадження № 2-о/362/147/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого судді - С.В. Корнієнко, при секретарі - К.О. Дрозденко

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Служба у справах дітей та сім»ї Васильківської міської ради Київської області про усиновлення,-

в с т а н о в и в:

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про усиновлення ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Крім того, просив зобов'язати Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві внести зміни до актового запису № 32 від 05 січня 2010 року про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві, вказавши батьком дитини - ОСОБА_1, змінити прізвище усиновленої дитини з «ОСОБА_3» на прізвище «ІНФОРМАЦІЯ_3», змінити по-батькові усиновленої дитини з «ОСОБА_3» на ІНФОРМАЦІЯ_3».

В своїй заяві зазначив, що 16 жовтня 2015 року одружився з ОСОБА_2, яка має малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. З моменту укладення шлюбу він проживає, займається вихованням та матеріально забезпечує дитину. Батько дитини, ОСОБА_4 позбавлений батьківських прав рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 28.07.2017 року. Мати малолітнього сина дала згоду на усиновлення її сина ОСОБА_3, про що свідчить її нотаріально засвідчена заява від 28.09.2017 року.

Заявник в судове засідання не з'явився, подав до суду письмову заяву про слухання справи без його участі, заяву підтримав в повному обсязі.

Представник служби у справах дітей та сім»ї Васильківської міської ради Київської області в судове засідання не з'явився, подавши письмову заяву про слухання справи без участі представника, вимоги заяви підтримав, просив їх задовольнити.

Заінтересована особа ОСОБА_2 в судове засідання не з'явилась, в матеріалах справи міститься її нотаріально засвідчена заява від 28.09.2017 року, про те, що вона дає згоду на усиновлення її сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до ст. 207 Сімейного кодексу України (далі - СК України) усиновлення є прийняття усиновлювачем у свою сім'ю особи на правах дочки чи сина. Усиновлення дитини провадиться у її найвищих інтересах для забезпечення стабільних та гармонійних умов її життя.

За змістом ст. 211 СК України усиновлювачем дитини може бути повнолітня дієздатна особа. Усиновлювачем може бути особа, що старша за дитину, яку вона бажає усиновити, не менш як на п'ятнадцять років. Усиновлювачами можуть бути подружжя. Особи, які не перебувають у шлюбі між собою, не можуть усиновити одну і ту ж дитину.

Згідно із ст.ст. 217, 219 СК України усиновлення дитини здійснюється за вільною згодою її батьків. Усиновлення дитини провадиться без згоди батьків, якщо вони не відомі.

Як роз'яснено у п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав" від 30 березня 2007 року № 3 умови усиновлення слід розуміти як установлені сімейним законодавством України вимоги, додержання яких є обов'язковим під час здійснення зазначеного юридичного акта.

Відповідно до ч. 1 ст. 229 СК України особа, яка подала заяву про усиновлення, може виявити бажання бути записаною у Книзі реєстрації народжень матір'ю, батьком дитини.

Відповідно до ч. 3 ст. 232 СК України з моменту усиновлення виникають взаємні особисті немайнові та майнові права і обов'язки між особою, яка усиновлена (а в майбутньому - між її дітьми, внуками), та усиновлювачем і його родичами за походженням. Усиновлення надає усиновлювачеві права і накладає на нього обов'язки щодо дитини, яку він усиновив, у такому ж обсязі, який мають батьки щодо дитини.

Згідно із ст. 225 СК України усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_3, його батьками зазначено ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с. 7).

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 уклали шлюб 16 жовтня 2015 року, про що свідчить Свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_2 виданого відділом держаної реєстрації актів цивільного стану Васильківського міськрайонного управління юстиції у Київській області (а.с. 8).

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київського області від 19 липня 2017 року ОСОБА_4 було позбавлено батьківських прав стосовно сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Мати,ОСОБА_2, малолітнього ОСОБА_3 дала згоду на усиновлення її сина ОСОБА_3, про що свідчить її нотаріально засвідчена заява від 28.09.2017 року, посвідчена приватним нотаріусом Васильківського районного нотаріального округу Київської області Тернюк Є.В. (а.с. 23).

Відповідно до Висновку про доцільність та відповідність інтересам дитини усиновлення громадянином ОСОБА_1 малолітнього ОСОБА_3 № 461/02.01-12 вих. від 31.08.2017 року, виконавчий комітет Васильківської міської ради Київської області вважає за доцільне усиновлення (а.с. 11).

Відповідно до Висновку про стан здоровя від 08.08.2017 року, виданого поліклінічним відділенням Васильківської центральної районної лікарні, ОСОБА_1 протипоказань не має для усиновлення (а.с. 12).

Згідно Акту №59/1 обстеження умов проживання ОСОБА_1 від 28.08.2017 року, для дитини створені всі необхідні умови для проживання (а.с. 13).

Відповідно до Довідки серії ІАА № 0207749 Міністерства внутрішніх справ України ОСОБА_1 до кримінальної відповідальності не притягується, у розшуку не перебуває та відповідно до ст.. 89 КК України визнається такою, яка не має судимості (а.с. 16).

ОСОБА_1 купив ? частку житлового будинку з відповідною часткою господарсько-побутових будівель, під АДРЕСА_1, що підтверджується Договором купівлі-продажу частки житлового будинку від 23 травня 2015 року, посвідченого приватним нотаріусом Васильківського міського нотаріального округу Київської області Нещасною Т.М. (а.с. 17-18). Про що також свідчить Витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень № 37965777 від 23.05.2015 року (а.с. 19).

Оцінивши досліджені в судовому засіданні докази, суд дійшов висновку, що усиновлення малолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, заявником ОСОБА_1 не суперечить інтересам дитини, заявник за віком, станом здоров'я, характеризуючими його особу документами, матеріальним станом та умовами проживання можє бути усиновлювачем.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 207, 208, 211, 213, 217, 219, 223, 225, 229, 232 СК України, ст.ст. 212 - 215, 254, 255 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: ОСОБА_2, Служба у справах дітей та сім»ї Васильківської міської ради Київської області про усиновлення - задоволити.

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, усиновлювачем ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України.

Зобов'язати Дніпровський районний у місті Києві відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві внести зміни до актового запису № 32 від 05 січня 2010 року про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, складеного відділом реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції в м. Києві наступні зміни:

-прізвище з «ОСОБА_3» на «ІНФОРМАЦІЯ_3»;

-по батькові із «ОСОБА_3» на «ІНФОРМАЦІЯ_3»;

-батько з «ОСОБА_4» на «ОСОБА_1».

Усиновлення вважається здійсненим у день набрання чинності рішенням суду про усиновлення.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.В. Корнієнко