Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/6313/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2017 року Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого судді - Степаненка О.М.

за участю секретаря Василенко О.Г.,

представника скаржника (боржника) ОСОБА_1,

представника стягувача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси скаргу ОСОБА_3 про оскарження Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки,

в с т а н о в и в:

Представник скаржника ОСОБА_3 за довіреністю ОСОБА_4 01.08.2017 звернулась до Придніпровського районного суду м. Черкаси із скаргою про оскарження Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки, яка належить боржнику ОСОБА_3 зазначивши, що витяг з експертної оцінки земельної ділянки, яка знаходиться в с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області по вул. Б.Вишневецького був отриманий 07.07.2017. Оцінка проведена 03.07.2017 оцінювачем ОСОБА_5 Вважає, що ця оцінка є необєктивною, упередженою та незаконною, виходячи з наступного.

Так, представник скаржника вважає, при тій умові, що у витязі про експертну оцінку не зазначена адреса, то вона ставить під сумнів ідентифікацію земельної ділянки належної скаржнику.

Крім того, в оцінці взагалі не згадується про споруди, які знаходяться на земельній ділянці, при цьому, що на землі відповідно до технічного паспорту від 03.05.2017 побудований житловий будинок садибного типу.

Також скаржник як обґрунтування доводів у скарзі посилається на положення ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», якою визначено, що замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб'єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення оцінки. Однак в порушення цих норм під час проведення оцінки обєкт оцінки оцінювачем не оглядався, а тому їй не зрозуміло процедура та порядок оцінювання даної земельної ділянки.

Просить поновити строки для звернення із скаргою та скасувати експертну грошову оцінку земельної ділянки від 03.07.2017.

В судовому засіданні представник скаржника за довіреністю ОСОБА_4 надала копію повного Звіту про експертну грошову оцінку, скаргу підтримала. Погодилась, що в акті на земельну ділянку, яка розташована по вул. Б.Вишневецького в с. Червона Слобода Черкаського району Черкаської області не зазначена її адреса. Вказала, що будинок відповідно до технічного паспорту є самочинним будівництвом. Однак не змогла пояснити чи є завищеною або чи є заниженою ціна на земельну ділянку, яка зазначена у Звіті від 03.07.2017, і яким чином така оцінка впливає на інтереси скаржника або порушує його права.

Представник стягувача ОСОБА_6 за довіреністю ОСОБА_2 в суді скаргу не визнав, вважає її необґрунтованою, заперечував проти її задоволення, зауважив, що скаржник пропустив без поважних причин строки (10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення), які встановлені ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» для можливості оскарження визначення оцінки майна. Просив в задоволенні скарги відмовити.

Представник державної виконавчої служби, а також оцінювач ОСОБА_5 в судове засідання не зявилися, були належним чином повідомлені про час і місце розгляду скарги, що підтверджується повідомленнями про вручення поштового відправлення. Суд визнав їх неявку неповажною та ухвалив про можливість розгляду скарги без їх участі, так як наявність в матеріалах скарги документів (доказів) є достатньою та дозволяє провести судовий розгляд.

Суд, заслухавши доводи та заперечення учасників судового засідання, вважає, що скарга не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Суд погоджується із доводами представника стягувача за довіреністю ОСОБА_2 про пропущені строки звернення до суду із такого роду скаргами з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч.5 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» виконавець повідомляє про результати визначення вартості чи оцінки майна сторонам не пізніше наступного робочого дня після дня визначення вартості чи отримання звіту про оцінку. У разі якщо сторони не згодні з результатами визначення вартості чи оцінки майна, вони мають право оскаржити їх у судовому порядку в 10-денний строк з дня отримання відповідного повідомлення.

Стаття 73 ЦПК, зокрема ч.1, надає право суду поновити або продовжити строки, встановлені відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Представником скаржника за довіреністю ОСОБА_4 не заперечується той факт, що витяг з експертної оцінки було отримано нею як поштове відправлення 07.07.2017. Однак в суд із скаргою вона звернулась 01.08.2017, що перевищую 10-денний строк, який встановлений для можливості оскарження такої оцінки. Незважаючи на те, що скаржник просить поновити процесуальні строки для подання скарги, суд із представлених доводів та доказів поважність причин пропуску такого строку не встановив.

Крім того суд не вбачає підстав для задоволення скарги і по її мотивах.

Згідно з приписами ст. 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» оцінка майна, майнових прав - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна визначаються відповідно до пунктів 50,51 Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав" (затверджений Постановою КМУ № 1440 від 10.09.2003р.).

Пунктом 50 Стандарту передбачено, що проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об'єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої доводиться оцінка; визначення бази оцінки;подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки».

Відповідно до пункту 51 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об'єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об'єкта оцінки та пов'язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно : їй оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об'єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об'єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).

Суд не погоджується із доводами скаржника про те, що отримання оцінювачем необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки можливе лише шляхом фактичного ознайомлення з цим майном (що можливо при доступі оцінювача до цього майна), виходячи з наступного.

Поняття «ознайомлення» передусім повязане з дією направленою на збір інформації про щось, в нашому випадку про обєкт нерухомості земельної ділянки.

Відповідно до відомостей Звіту оцінювач зібрав та проаналізував вихідні дані про земельну ділянку, а саме відомості Державного земельного кадастру Черкаського району (місцезнаходження, кількісна та якісна характеристики, її правовий режим, функціональне використання); відомості про природні, економічні, історико-культурні, екологічні та містобудівні особливості місцезнаходження земельної ділянки; дані про інженерні облаштування земельної ділянки та обєкти нерухомого майна, надані землекористувачем; дані про ціни продажу на подібні обєкти, що склалися на ринку на момент оцінки.

Крім того, як вже зазначалось вище, оцінювачем при здійсненні даної оцінки було виконане вивчення ситуації на ринку землі тощо.

Відповідно до п. 11 Національного стандарту №1 оцінка проводиться із застосуванням бази, що відповідає ринковій вартості або неринковим видам вартості. Поняття «база оцінки» (п. 3 Стандарту) визначає, що це є комплекс методичних підходів, методів та оціночних процедур, що відповідають певному виду вартості майна.

За поняттям, що вживається в цьому 3 пункті Стандарту, ідентифікація обєкта оцінки та повязаних з ним прав це встановлення відповідності обєкта оцінки наявним вихідним даним та інформації про нього.

Саме такі дослідження, на думку суду, є сукупністю дій, направлених на ознайомлення з обєктом оцінки в розумінні положень пунктів 50, 51 Національного стандарту №1.

Крім того судом встановлено, що відповідно до наданого технічного паспорту на житловий будинок садибного типу по вул. Б.Вишневецького б/н в с. Червона Слобода житловий будинок, прибудова, господарча будівля, сарай - є самочинним будівництвом.

Положення ч. 2 ст. 331 ЦК слід розуміти у системному звязку із положенням ст. 182 ЦК щодо державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухомі речі, яка не передбачає винятків. Як правило, всі обєкти нерухомого майна, зважаючи на свою специфіку, після завершення будівництва підлягають прийняттю до експлуатації та державній реєстрації.

Відповідно до ч. 3 ст. 3 Закону № 1952-ІV права на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Отже, моментом виникнення права власності на новостворене нерухоме майно є державна реєстрація.

Таким чином оцінювачем правомірно не було зазначено обєкт самочинного будівництва як того вимагає скаржник.

Отже, виходячи з наведених норм, оцінювачем ОСОБА_5 правильно обраний методичний підхід оцінки майна з проведенням підготовчого етапу та дотриманням послідовності, визначеної пунктом 51 Національного стандарту №1, а представником ОСОБА_4 не доведено яким же чином ринкова вартість земельної ділянки в с. Червона Слобада по вул. Б.Вишневецького у тому розмірі, яка визначена у Звіті від 03.07.2017, порушує права боржника ОСОБА_3, або його інтереси.

Частиною 3 ст. 387 ЦПКУ передбачено, якщо оскаржувані рішення, дії чи бездіяльність були прийняті або вчинені відповідно до закону, в межах повноважень державного виконавця або іншої посадової особи органу державної виконавчої служби, приватного виконавця і права чи свободи заявника не було порушено, суд постановляє ухвалу про відмову в задоволенні скарги.

Крім того, 29.09.2017 до суду від представника скаржника ОСОБА_4 надійшло клопотання про накладання арешту на земельну ділянку, зупинення електронних торгів. При тій умові, що суд не встановив порушень під час оцінки майна (виконавчих дій), а тому заходи забезпечення розгляду скарги застосуванню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 209, 293, 383, 387 ЦПК України, Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», Національним стандартом № 1, затверджено Постановою КМУ № 1440 від 10.09.2003, Законом України «Про виконавче провадження», суд

у х в а л и в:

У задоволенні скарги ОСОБА_3 про оскарження Звіту про експертну грошову оцінку земельної ділянки від 03.07.2017 відмовити.

У клопотанні представника скаржника за довіреністю ОСОБА_4 про накладання арешту на земельну ділянку, зупинення електронних торгів відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: ОСОБА_7