Провадження № 2/761/5204/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

20 вересня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Рибака М.А.,

за участі секретаря Яриновської Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди -

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року ПрАТ «ПРОСТО-страхування» (далі по тексту - позивач) звернулось до суду із позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач) про відшкодування шкоди в сумі 14 186,77 грн.

Позовні вимоги мотивовані тим, що між позивачем та ОСОБА_1 був укладений договір обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, поліс № АІ/8169838, відповідно до якого було застраховано відповідальність власника транспортного засобу «Daihatsu Terios», реєстраційний номер НОМЕР_1.

20.11.2015 року сталася дорожньо-транспортна пригода за участю автомобілів «Suzuki Grand Vitara», д/н НОМЕР_4, який належить ОСОБА_2 та застрахованого у позивача автомобіля «Daihatsu Terios», д/н НОМЕР_1, яким керувала ОСОБА_1. Винним у скоєнні ДТП визнано відповідача. Внаслідок даної пригоди ОСОБА_2 зазнав матеріальної шкоди, яка, відповідно до ремонтної калькуляції від 22.07.2017 року становить 14 186,77 грн.01 серпня 2016 року ОСОБА_2 звернувся до позивача із заявою про виплату страхового відшкодування.Зазначена подія була визнана страховою, про що 09.08.2016 року ПрАТ «ПРОСТО-страхування» було складено Страховий акт та визначено суму страхового відшкодування у розмірі 14 186,77 грн., яке було виплачено позивачем.

Враховуючи, що фактичні витрати страхової компанії, пов'язані з цим страховим випадком складають 14 186,77 грн. ПрАТ «ПРОСТО-страхування» звернулося до суду з позовом про відшкодування матеріальної шкоди та судових витрат по сплаті судового збору в сумі 1 600,00 грн.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надав суду заяву в якій зазначив, що проти заочного рішення не заперечує, позовні вимоги підтримує та просить справу розглядати у його відсутність.

Відповідач у судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином, причину неявки суду не повідомили. Заяв та клопотань від них в адресу суду не надходило.

Суд, керуючись ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд ухвалив про заочний розгляд справи на підставі наявних в матеріалах справи доказів, отримавши на це згоду позивача.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

Із матеріалів справи вбачається, що 20.11.2015 року внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, яка відбулася на вул. Артилерійська транспортні засоби марки «Suzuki Grand Vitara», д/н НОМЕР_4, який належить ОСОБА_2 та марки «Daihatsu Terios», д/н НОМЕР_1, яким керувала ОСОБА_1, отримали механічні пошкодження.

Постановою Шевченківського районного суду м. Києва від 25.05.2016 року у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП (а.с. 12-14).

Згідно з п. 4 ст. 61 ЦПК України вирок у кримінальній справі, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ПрАТ «ПРОСТО-страхування» було укладено договір (поліс) обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів №АІ/8169838 від 19.05.2015 року (а.с.3).

На підставі повідомлення ОСОБА_2 про подію, що має ознаки страхового випадку від 14.07.2016 року (а.с.8-9), Акту огляду транспортного засобу №113723 від 14.07.2016 року (а.с. 15-24), Ремонтної калькуляції №113723 від 22.07.2016 року (а.с. 25-26), Заяви ОСОБА_2 на виплату страхового відшкодування від 01.08.2015 року (а.с. 27) та страхового Акту №113723 від 09.08.2016 року (а.с. 28) ПрАТ «ПРОСТО-страхування» здійснило виплату страхового відшкодування на користь ОСОБА_2 в сумі 14 186,77 грн., що підтверджується реєстром отримувачів страових відшкодувань від 08.09.2016 року (а.с.29).

В жовтні 2016року Позивач направив на адресу Відповідачки регресну вимогу на суму 14 186,77 грн. вих. № 04-4312, в якій просив задовольнити вимоги АТ «Просто-Страхування» в семиденний термін з моменту отримання регресної вимоги відшкодувати страховику затрати по виплаті страхової виплати в розмірі 14 186,77 грн. (а.с.30).

Згідно статті 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальній за заподіяний збиток.

Стаття 993 ЦК України передбачає перехід до страховика прав страхувальника щодо особи, відповідальної за завдані збитки, а саме до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Відповідно до п. 1 ст. 1187 ЦК України, шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (права власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Згідно ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи в розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлено законом.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров'ю та/або майну потерпілого.

Як вказано у п. 1 ст. 9 Закону страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов'язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування.

Таким чином, відповідач повинен відшкодувати ПрАТ «ПРОСТО-страхування» шкоду, завдану внаслідок ДТП у порядку регресу в розмірі 14 186,77грн.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1600,00 грн.

Враховуючи викладене суд приходить до обґрунтованості та законності позовних вимог, а тому вважає, що позов є таким, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 13, 60, 88, 179, 209, 212-215, 224, 226, 228, 232, 294, 296 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» затрати по виплаті страхового відшкодування в розмірі 14 186,77 грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» витрати по оплаті судового збору в розмірі 1 600,00 грн.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

СУДДЯ М.А.РИБАК