Справа № 758/448/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 липня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю: представників позивача - Ільєнко К.С. та Замогильного К.Д.

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (надалі ПАТ «Київенерго» до ОСОБА_3 про стягнення суми за необліковану електричну енергію, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до районного суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за необліковану електричну енергію розмірі 4 192,96 грн., у прийнятті заяви на видачу судового наказу про стягнення якої було відмовлено ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 13.12.2016 р.

Свої вимоги мотивують тим, що 29.04.2015 року за адресою місця проживання відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. На підставі виявленого порушення було складено акт № 31836. Акт підписали три представники енергопостачальника. 23.06.2015 року у відповідності до вимог Правил користування електричною енергією для населення, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з'явився. Комісією було встановлено, що акт від 29.04.2015 року № 31836 складено правомірно, а тому вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.5. Методики за формулою (2.7) і нарахована сума склала 4 192, 96 грн. Станом на 01.11.2016 року заборгованість за актом порушень ПКЕЕН відповідачем не погашена, не зважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість.

У судовому засіданні представники позивача позов підтримали в повному обсязі та надала пояснення, аналогічні викладеним в позові обставинам.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги не визнав та просив відмовити у задоволенні позову. Пояснив, що він підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії не здійснював, він не має освіту електрика та не знає, як робляться такі підключення. Додав, що прилад обліку знаходиться не в квартирі, а на сходовій клітині, де мають доступ інші особи. Пояснив, що при складанні акту він або члени його родини не були присутні, в час складання акту вдома була донька, але її не запросили підписати акт.

Суд, вислухавши пояснення сторін, допитавши свідків, дослідивши письмові докази, оцінивши їх у сукупності, приходить до таких висновків.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_1, а отже відповідач являється споживачем електроенергії, постачання якої здійснює позивач у вказану квартиру.

На підтвердження цього відповідачем відкрито особовий рахунок отримувача електричної енергії № НОМЕР_1.

Згідно наданої позивачем копії акту № 31836 від 29.04.2015 р., за адресою місця проживання відповідача представниками ПАТ «Київенерго» було виявлено порушення, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електричної енергії. На підставі виявленого порушення було складено акт № 31836, який підписали три представники енергопостачальника.

23.06.2015 року у відповідності до вимог Правил користування електричною енергією для населення, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. На засідання комісії споживач не з'явився.

Комісією було встановлено, що акт від 29.04.2015 року № 31836 складено правомірно, а тому вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.5. Методики за формулою (2.7) і нарахована сума склала 4 192, 96 грн.

Згідно зі ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Так, взаємовідносини між громадянами (фізичними особами - споживачами електричної енергії) та енергопостачальниками, в тому числі порядок укладення договорів та порядок розрахунків за спожиту електричну енергію, регулюються відповідно до «Правил користування електричною енергією для населення» від 26.07.1999 року №1357.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Споживач енергії несе відповідальність за шкоду, заподіяну енергопостачальнику внаслідок невідповідності технічного стану електроустановок споживача та/або схеми живлення споживача вимогам нормативно-технічних документів, згідно з умовами договору.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками; припинення або обмеження електропостачання навчального закладу незалежно від форми власності протягом навчального року.

Відповідно до п. 9, 18, 32 ПКЕЕН споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.

Якщо виникає необхідність тимчасового використання електричної енергії для виконання споживачем робіт протягом декількох годин або діб і встановлення приладу обліку недоцільно або неможливо, споживач повинен звернутися за відповідним дозволом на тимчасове безоблікове використання електричної енергії до енергопостачальника та укласти з ним відповідний договір.

У договорі зазначаються величина підключеної потужності (за паспортними даними струмоприймачів), кількість днів безоблікового користування на місяць та годин на добу. Договір підписується енергопостачальником та споживачем.

У разі необхідності використання електричної енергії без встановлення приладу обліку (для виконання тимчасових робіт) споживач оплачує спожиту електричну енергію на підставі договору про тимчасове безоблікове користування електричною енергією, який оформляється під час отримання споживачем відповідного дозволу енергопостачальника.

Згідно п. 48 ПКЕЕН споживач несе відповідальність згідно із законодавством зокрема за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку тощо.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 ( z0782-06 ) Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

З вищевикладеного суд дійшов висновку, що для покладення на споживача відповідальності за порушення ПКЕЕН, позивачем повинно бути доведено належними та допустимими доказами факт порушення правил користування електричною енергією саме споживачем або доведено його причетність до такого порушення, зокрема розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Як вбачається з акту про порушення від 29.04.2015 р. №31836, прилад обліку розміщений на сходовій клітині, і підключення квартири відповідача поза засобами обліку було виявлено також на сходовій клітині на розподільчому щиту.

Заперечуючи проти позовних вимог відповідач посилається на те, що він не здійснював самовільне підключення до електричних мереж на сходовій клітині, таке підключення робити не вміє та не знав про таке підключення.

Свідок ОСОБА_5, яка є дружиною відповідача, у судовому засіданні показала, що про незаконне підключення їй також не відомо. 29.04.2015 р. до них у квартиру ніхто не заходив, акт на ознайомлення не надавав, при цьому дома була дочка.

Допитана в судовому засіданні як свідок ОСОБА_6, якою підписаний акт від 29.04.2015 р., показала, що даний акт вона підписала у себе в робочому кабінеті як представник житлового органу - керуючої компанії, на балансі якої знаходиться будинок, де розташована квартира відповідача; самого порушення вона не бачила.

Відповідно до п.11 Правил користування електричною енергією для населення, відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі, на інших об»єктах споживача, та пломб на них несе споживач. Відповідальність за збереження поквартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організація, у віданні якої перебуває будинок.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Враховуючи вищевикладене, те, що поквартирний прилад обліку електричної енергії знаходиться на сходовій клітині, беручи до уваги, що в акті не зазначено на те, що відповідач, як споживач, або члени сім'ї відповідача відмовились від підписання акту в момент виявлення порушення, що передбачено п.53 Правил КЕЕН, а особами, які підписали акт (ОСОБА_7, ОСОБА_4 та ОСОБА_8), є тільки представники постачальника електричної енергії, а зазначена в акті як свідок ОСОБА_9 не є очевидцем, суд приходить до висновку, що позивачем не надано належних та допустимих доказів на підтвердження того, що саме відповідач здійснив самовільне підключення до електричної мережі поза засобом обліку електричної енергії з порушенням схеми підключення. Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що підстав для покладення на відповідача обов'язків щодо сплати вартості необлікованої електроенергії за порушення ПКЕЕН - немає.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позов задовленню не підлягає, оскільки не знайшов свого підтвердження у судовому засіданні.

Оскільки суд прийшов до висновку про відмову в задоволенні позову, то відповідно до ст.88 ЦПК України не підлягає стягненню на користь позивача спалчений останнім при подачі позову судовий збір.

На підставі викладеного, ст. ст. 3, 26, 27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.9, 18, 32, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 р. № 1357, керуючись ст.ст.3, 10, 11, 57, 60, 88, 208-209, 212, 213, 214-215, 218, 223 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Відмовити в позові Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_3 про стягнення суми за необліковану електричну енергію за актом про порушення № 31836 від 29.04.2015 р.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набуває законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова