Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/1827/17 Головуючий у суді І-ї інстанції Андріянов О. В.
Доповідач Головань А. М.
УХВАЛА

28.09.2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

Головуючого судді : Голованя А.М.

Суддів : Гайсюка О.В., Мурашка С.І.,

за участю секретаря Діманової Н.І.

розглянула у відкритому судовому засіданні в місті Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 серпня 2017 року у цивільній справі за заявою ОСОБА_2, заінтересована особа Світловодська державна міська нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу,

ВСТАНОВИЛА :

У грудні 2017 року ОСОБА_2 звернувся в суд з заявою про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу.

Зазначав, що з 10 червня 2009 року по ІНФОРМАЦІЯ_1 року він проживав з ОСОБА_3 однією сім'єю як чоловік та жінка без шлюбу, перебуваючи в фактичних шлюбних відносинах. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла.

Заявник вказав, що встановлення цього факту необхідно для прийняття та оформлення спадщини.

Ухвалою Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 серпня 2017 року заяву залишено без розгляду, оскільки, як зазначив суд, вбачається спір про право, який підлягає розгляду у порядку позовного провадження.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу суду через порушення норм процесуального права та постановити нову ухвалу про відкриття провадження у справі.

Заявник та представник третьої особи, які належним чином були повідомленими про час та місце розгляду справи в судове засідання апеляційного суду не з'явилися.

Неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі, належним чином повідомлених про час і місце розгляду справи, не перешкоджає розглядові справи. (ч.2 ст.305 ЦПК України)

Заслухавши доповідача, перевіривши матеріали, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Суд першої інстанції, залишив заяву без розгляду і зазначив про наявність спору про право, який вирішується у порядку позовного провадження.

Проте з такими висновками суду погодитися не можна.

Статтею 15 ЦПК України передбачено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин та інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст.234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 4 статті 256 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234, ст. 256 ЦПК України та роз'яснень, викладених у п. 1 постанови Пленуму Верховного Суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Таким чином, юридичні факти можуть бути встановлені лише для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника.

Справи про встановлення юридичних фактів можуть бути предметом розгляду в порядку окремого провадження за таких умов: факти, які підлягають встановленню, повинні мати юридичний характер, тобто відповідно до закону викликати юридичні наслідки: виникнення, зміну або припинення особистих чи майнових прав громадян або організацій. Для визначення юридичного характеру факту потрібно з'ясувати мету, для якої необхідне його встановлення. Один і той самий факт для певних осіб і для певної мети може мати юридичне значення, а для інших осіб та для іншої мети - ні.

Суд першої інстанції в порушення вимог ст. ст. 213, 214 ЦПК України на зазначене уваги не звернув та дійшов передчасного висновку про наявність спору про право.

З матеріалів справи убачається, що заяву про встановлення факту, що має юридичне значення, подано ОСОБА_2 до суду в порядку окремого провадження з метою захисту своїх прав та інтересів при вирішенні питання щодо оформлення спадщини в нотаріальній конторі, а не для вирішення спору.

Аналіз ст. 235 ЦПК дозволяє зробити висновок, що заінтересованими будуть лише ті особи, взаємовідносини яких із заявником залежать від обставин, що підлягають встановленню і можуть вплинути на їх права та обов'язки.

За таких обставин висновок суду про наявність спору між ОСОБА_2 та ОСОБА_4, яка є повнолітньою дочкою померлої ОСОБА_3, є передчасним, оскільки зазначена особа узагалі не брала участі в розгляді справи.

Крім того, процесуальний закон вимагає встановити наявність спору про право, а не припускати цей факт можливим.

З огляду на допущені порушення норм процесуального права ухвала суду не може залишатися в силі і підлягає скасуванню з підстав, передбачених п.4 ч. 1 ст. 311 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 311, 313, 315 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області від 14 серпня 2017 року скасувати, а справу направити до того ж суду для продовження розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: