У Х В А Л А

Іменем України

25 вересня 2017 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Таран Н.Г., розглянувши заяву Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м.Києва» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 та ОСОБА_2,

В С Т А Н О В И В:

Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м. Києва» звернулось до суду з заявою видачу судового наказу за вимогою про стягнення з боржників заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій.

Вирішуючи питання про відкриття наказанного провадження, вважаю, що слід відмовити у відкритті наказного провадження за таких підстав.

Так відповідно до ст. 97 ЦПК України, заява про видачу судового наказу подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Відповідно до ч.1 ст.109 Цивільного процесуального кодексу України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Як роз'яснено у п.4 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23 грудня 2011 року за №14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» заява про видачу судового наказу подається до суду за загальними правилами підсудності, вставленими главою І розділу ІІІ ЦПК. Зокрема, заява подається до суду за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем проживання фізичної особи або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування чи місцезнаходженням юридичної особи (стаття 109 ЦПК). У разі порушення правил підсудності заява повертається заявникові для подання до належного суду, про що постановляється ухвала, яка може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Звертаючись з заявою до суду, заявник зазначив адресу боржників АДРЕСА_1, що територіально відноситься до юрисдикції Деснянського районного суду міста Києва.

06.09.2017 р. суд на виконання вимог ч. 6 ст. 100 ЦПК України, а також з метою підтвердження чи спростування вищезазначеної інформації та встановлення дійсного зареєстрованого місця проживання боржників, звернувся до відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві з запитом щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання фізичної особи - боржників, тобто ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Згідно отриманої відповіді 25.09.2017 р. на запит суду, встановлено, що за відомостями обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві ОСОБА_2, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, а ОСОБА_1 зареєстрованою по м. Києву не значиться.

Відповідно до п. 4 ч. 6 ст. 100 ЦПК України, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

З огляду на викладене, відсутні підстави для відкриття наказного провадження за заявою Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м.Києва» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 та ОСОБА_2, оскільки боржник ОСОБА_1 зареєстрованою по місту Києву не значиться, у звязку з чим суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

На підставі викладеного ст. ст. 96, 97, , 100, 293 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Деснянського району м.Києва» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій з ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі до районного суду апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Н.Г.Таран