печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 вересня 2017 року Печерський районний суд м.Києва

в складі головуючого судді Остапчук Т.В.

при секретарі Медведєва М.Г.

розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку без надання іншого жилого приміщення, зустрічний позов ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся в суд з позовом про виселення з житлового будинку без надання іншого жилого приміщення, , посилаючись на те , що позивач є власником ? частини будинку АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 27.09.2013р. Відповідачі відмовляються звільняти будинок чим порушують права власності , тому звернувся до суду з позовом.

В судовому засіданні позивач , представник позивача позовні вимоги підтримали, в задоволенні зустрічного позову просив відмовити .

Представник відповідачки ОСОБА_2- ОСОБА_4 проти виселення заперечувала , просила задовольнити зустрічний позов про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, посилаючись на те що не могла звернутись з заявою про прийняття спадщини , оскільки загубила паспорт.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з»явився , про час розгляду справи повідомлявся , суд вважає можливим розглянути в відсутність.

Суд, заслухавши пояснення сторін ,дослідивши письмові докази, приходить до слідуючого.

Судом встановлено, що 15.11.2007р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Негрич О.М. було посвідчено заповіт ОСОБА_6 , що була бабусею ОСОБА_2 .

Згідно зазначеного заповіту, ОСОБА_6 заповіла 1/4 частину житлового будинку та земельну ділянку 0,0619 га, що знаходяться по АДРЕСА_1 ОСОБА_2 . , а у разі, коли вона помре раніше від спадкодавця, не прийме спадщину або відмовиться від її прийняття - ОСОБА_1

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6 померла, що підтверджується копією свідоцтва про смерть від 22.05.2012р.

28.05.2012 за місцем відкриття спадщини було заведено спадкову справу №325/12.

Відповідно до ч.ч. 1, 2, 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Положеннями ч. 1 ст. 1270 та ч. 1 ст. 1272 ЦК України, встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом шести місяців, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 11.04.2016 року, яке набрало чинності, в позові ОСОБА_2 про встановлення факту постійного проживання та скасування свідоцтва, оскільки не було встановлено те, що позивач проживала із спадкодавцем на час відкриття спадщини та прийняла її, що була певним чином обмежена в можливості подати заяву про прийняття спадщини та, що відсутні підстави для визнання свідоцтва про право на спадщину недійсним.

При таких обставинах суд приходить до висновку , що зустрічний позов не підлягає задоволенню.

Встановлено , що позивач є власником 1/4 частини будинку АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 27.09.2013р. (а.с.6-8)

Відповідачі мешкають в спірному будинку.

Відповідно до ст. 319 ч. 1 ЦК України, власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ст. 321 ч. 1 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном. Усунення перешкод власник може вимагати навіть тоді, коли ці перешкоди не пов'язані з позбавленням його володінням майном.

Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим кодексом.

Згідно ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього кодексу.

Аналізуючи зібрані докази в їх сукупності , суд вважає що позовні вимоги про виселення підлягають задоволенню , оскільки позивачем надано належні та допустимі докази порушення його прав відповідачами, тому позов підлягає задоволенню.

Відповідно до ст.88 ЦПК України з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір в розмірі по 275,60 грн. з кожного

Керуючись ст.ст. 319,321,391 ЦК України, ст.ст.10,11,60,209, 212,213 ЦПК України , суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про виселення з житлового будинку без надання іншого жилого приміщення задовольнити.

Виселити ОСОБА_2, ОСОБА_3 з будинку АДРЕСА_1 без надання іншого жилого приміщення.

Стягнути з ОСОБА_2, ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 275,60 грн. з кожного.

Зустрічний позов ОСОБА_2 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Остапчук Т.В.