Справа № 2-620/12
Провадження № 2/752/3/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

10.10.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі

головуючого судді Шевченко Т.М.

з участю секретаря Конельської А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу

за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки житлового будинку

та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 про виділ в натурі частини житлового будинку, -

в с т а н о в и в:

у листопаді 2011 року ОСОБА_1 звернулася у суд з позовом до ОСОБА_5 про витребування майна з чужового незаконного володіння. (а.с. 1 т. 1)

У грудні 2011 року ОСОБА_5 звернувся із зустрічним позовом про виділ частини житлового будинку в натурі та визначення порядку користування земельною діялнко. (а.с. 40 т. 1)

У заяві від 02.04.2012 року про зміну позовних вимог ОСОБА_1 просила виділити в натурі частину житлового будинку. (а.с. 92 т. 1)

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_5 помер (а.с. 140 т.2), у зв"язку з чим ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 квітня 2015 року зупинено провадження у даній справі до залучення до участі у справі правонаступника. (а.с. 144 т. 2)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 11 липня 2016 року провадження у даній справі відновлено, у зв"язку з чим ОСОБА_2 залучена до участі у справі. (а.с. 162 т.2)

У жовтні 2016 року ОСОБА_6 звернувся у суд із зустрічним позовом про виділ в натурі частини житлового будинку та та визначення порядку користування земельною ділянкою. (а.с. 42 т.3) У зв"язку з укладенням договору дарування частини житлового будинку, посвідченого 27 грудня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Найда О.І., до участі у справі була залучена ОСОБА_3

ОСОБА_2 у серпні 2017 року звернулася у суд із заявою про зміну позовних вимог, в якій просила виділити в натурі частину житлового будинку та стягнути компенсацію вартості 1 кв.метру, що перевищує належну їй ідеальну частку. (а.с. 114 т.3)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року залишена без розгляду позовна заява ОСОБА_3 про виділ в натурі частини житлового будинку та визначення порядку користування земельною ділянкою. (а.с. 119 т 3.)

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 10.10.2017 р. залишена без розгляду позовна заява ОСОБА_2 про виділ в натурі частини житлового будинку та стягнення компенсації в частині позовних вимог ОСОБА_2 про стягнення компенсації.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник підтримали уточнені позовні вимоги та просили суд виділити в натурі частину житлового будинку, розташованого за адресою: АДРЕСА_1, виділивши їй 7/12 часток, належних на підставі договору дарування, посвідченого 11 квітня 1995 р. Другою київською державною нотаріальною конторою, а також виділити в натурі частки всіх інших співвласників.

В судовому засіданні представники відповідача - позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2 підтримали уточнені позовні вимоги та просили суд виділити в натурі без врахування самочинних прибудов належної ОСОБА_2 1/4 частини житлового будинку АДРЕСА_1, виділивши в натурі приміщення: житлові кімнати (2-3), площею 24,9 кв.метрів, та (2-5), площею 25,6 кв.метри, а також приміщення кухні (2-4), площею 10,5 кв.метрів.

В обгрунтування своїх вимог зазначають, що на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданим Першою київської державною нотаріальною конторою 15.08.1987 р. за реєстровим № 7н-12334, 1/4 частина житлового будинку АДРЕСА_1 належала ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Після його смерті вказану частку успадкувла його дружина ОСОБА_2

До успадкування 1/4 частини будинку ОСОБА_5 вказана частка належала ОСОБА_8 на підставі договору купівлі-продажу від 25.07.1969 р., посвідченого Другою київською державною нотаріальною конторою за реєстровим № 1-9403. З цього часу в її користуванні та володінні знаходилися 2 житлові кімнати (2-3), площею 24,9 кв.метрів, та (2-5), площею 25,6 кв.метрів, а також приміщення кухні (2-4), площею 10,5 кв.метрів, які перейшли у володіння та користування ОСОБА_5, а потім ОСОБА_2

Протягом 1970 - 1975 років ОСОБА_5 самочинно добудував до вищевказаних житлових кімнат коридор (2-1), площею 4,3 кв.метри, кухню (2-2), площею 8,8 кв.метри, санвузол (2-6), площею 5,6 кв.метрів, переобладнав кухню (2-4), площею 10,5 кв.метрівв житлову кімнату. В 1989 р. він також самочинно добудував приміщення кладової (2-8), площею 7,3 кв.метрів, і тамбур (2-7), площею 2,2 кв.метри.

Посилаючись на висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи за № 6080/12-43 від 08.05.2013 р., згідно якого ідеальна частка позивача у одиницях площі складає 60,0 кв.метрів, а також п. 4 висновку про можливість виділу в натурі (без урахування самочинно зведених прибудов) 1/4 частина житлового будинку на АДРЕСА_1, яка складається з приміщень (2-3), площею 24,9 кв.метрів, та (2-5), площею 25,6 кв.метрів, а також приміщення кухні (2-4), площею 10,5 кв.метрів, представники позивача ОСОБА_2 просять задовольнити позов.

Вислухавши пояснення учасників судового розгляду та дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.

Житловий будинок АДРЕСА_1 належить на праві власності:

- 7/12 частин ОСОБА_1 на підставі договору дарування, посвідченого 11 квітня 1995 р. Другою київською державною нотаріальною конторою (а.с. 9 т. 1),

-2/24 частини ОСОБА_3 на підставі договору дарування частини житлового будинку, посвідченого 27 грудня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Найда О.І. (а.с. 93 т.3),

- 1/4 частина ОСОБА_5 на підставі свідоцтва про право на спадщину, виданого Першою київською державною нотаріальною конторою (а.с. 45 т.1),

- 2/24 частини ОСОБА_4 на підставі договору дарування частини житлового будинку, посвідченого 29 травня 2013 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Найда О.І. (а.с. 222 т. 1)

Рішенням Московського районного суду м. Києва від 08.09.1980 року визначено порядок користування земельною ділянкою АДРЕСА_1 з виділом у конкретне користування земельних ділянок, зокрема ОСОБА_9, площею 150 кв.метрів, ОСОБА_10 350 кв.метрів та ОСОБА_11 100 кв.метрів. (а.с. 83 т. 1)

Позивач ОСОБА_1 просить виділити їй в натурі 7/12 частин житлового будинку. Відповідач ОСОБА_2 просить виділити їй в натурі 1/4 частину житлового будинку, зокрема наступні приміщення: житлові кімнати (2-3), площею 24,9 кв.метрів, та (2-5), площею 25,6 кв.метри, а також приміщення кухні (2-4), площею 10,5 кв.метрів.

На підтвердження своїх доводів щодо можливості виділу часток в натурі та визначення конкретного варіанту поділу будинку в натурі між співвласниками сторона позивача просила призначити в справі експертизу.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 18 травня 2012 року в справі призначено судову експертизу. (а.с. 114 т.1)

15 травня 2013 року до суду надійшов Висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 6080/12-43 від 08 травня 2013 року (а.с. 161 т.1).

З наданого висновку вбачається, що зіставляючи вимоги нормативних документів з ідеальними частками співвласників 1/24, 1/24, 1/24, 1/24, 7/12 та 1/4, експерт вказує про те, що на 1/24 частку припадає 10,0 кв.метрів, тобто на згаданій площі неможливо влаштувати, як мінімум, однокімнатну квартиру, тому розробити варіати розподілу житлового будинку в зазначених частках при умові, що кожний із співвласників займає конкретні приміщення, не вбачається за можливе.

У зв"язку з тим, що розподіл житлового будинку в частках 1/24, 1/24, 1/24, 1/24, 7/12 та 1/4 неможливий, тому визначення инкової вартості кожної з частин домоволодіння після поділу не проводиться.

При цьому, ідеальна частка співвласника ОСОБА_5 у одиницях площі складає 60,0 кв.метрів. Поданих технічного паспорту БТІ від 16.12.2011 р. та враховуючи результати візуально-інструментального обстеження у власності ОСОБА_5 знаходяться приміщення житлового будинку АДРЕСА_1, що входять до складу АДРЕСА_1, площа якої без урахування самовільно-збудованих приміщень складає:

2-3 житлова площею 24,9 кв.метрів,

2-5 житлова площею 25,6 кв.метрів,

2-4 житлова площею 10,5 кв.метрів.

Разом: 61,0 кв.метр, що більше ідеальної частки в одиницях площі на 60,0 кв.метрів - 61,0 кв.метрів = 1,0 кв.метр.

Враховуючи вимоги нормативних документів, що наведені у дослідницькій частині, експерт зазначає про можливість виділу в натурі (без урахування самочинно зведених прибудов) 1/4 частини житлового будинку на АДРЕСА_1 (співвласник ОСОБА_5Т.), яка складається з приміщень 2-3, площею 24,9 кв.метрів, 2-4, площею 10,5 кв.метрів, та 2-5, площею 10,5 кв.метрів.

Таким чином, з наведеного висновку вбачається можливість виділу в натурі (без урахування самочинно зведених прибудов) 1/4 частини житлового будинку на АДРЕСА_1, що належать ОСОБА_5

В матеріалах справи також міститься висновок експерта за результатами проведення додаткової судової будівельно-технічної експертизи № 5221/5222/14-43 від 31.01.2015 р., з якого вбачається, що, враховуючи результати візуально-інструментального обстеження, архітектурно-планувальне та конструктивне рішення житлового будинку, стан конструктивних елементів та опоряджувального покриття, у тому числі частки співвласників № 1 та № 2 у житловому будинку (7/12 та 1/4), розподял житлового будинку між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_5, з урахуванням приміщень 2-1 коридору, площею 4,3 кв.метри, 2-4 кухні, площею 8,8 кв.метрів, санвузлу, площею 5,6 кв.метрів та фактичного користування приміщеннями співвласників № 1 та № 2 у житловому будинку на АДРЕСА_1, можливий.

У дослідницькій частині пропонується варіант розподілу частини житлового будинку між співвласником № 1 ОСОБА_1 та співвласником № 2 ОСОБА_5 з відступом від ідеальних часток в одиницях площі та одиницях вартості у відповідності до вимог нормативних актів.

З наведеного висновку вбачається, що єдиним можливим варіантом поділу будинку є його поділ з урахуванням самовільно збудованих та перепланованих приміщень.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна).

Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації.

Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Вбачається, що положеннями зазначеної норми права визначено, що новостворене нерухоме майно стає об'єктом цивільних правовідносин з моменту завершення будівництва, прийняття до експлуатації або державної реєстрації.

Аналогічне положення міститься і в пункті 2.3 Інструкції щодо проведення поділу, виділу та розрахунку часток об'єктів нерухомого майна від 18 червня 2007 року № 55, де вказано, що не підлягають поділу об'єкти нерухомого майна, до складу яких входять самочинно збудовані (реконструйовані, переплановані) об'єкти нерухомого майна. Питання щодо поділу об'єктів нерухомого майна може розглядатись лише після визнання права власності на них відповідно до закону.

Пункт 2.6 цієї Інструкції визначає перелік документів, які необхідно мати для вирішення цього питання.

З наданого суду технічного паспорта на житловий будинок АДРЕСА_1, вбачається, що на земельній ділянці за вказаною адресою були самочинно збудовано прибудови.

Перелік самочинно збудованих і переобладнаних приміщень також зазначений в есплікації приміщень до плану житлового будинку і зазначені самими сторонами у позовних заявах.

Стороною позивача ОСОБА_1 не надано доказів, які б свідчили про вчинення нею дій щодо здачі самочинно збудованих приміщень в експлуатацію, реєстрації права власності на самочинно збудовані об'єкти та відмову державного органу, до компетенції якого віднесено питання прийняття самочинно збудованих приміщень в експлуатацію, щодо прийняття самочинно збудованих приміщень в експлуатацію.

Наведене свідчить про те, що самочинно збудоване нерухоме майно не може бути предметом поділу та виділу в натурі.

Згідно з ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть у справі.

Оскільки за висновком експерта № 5221/5222/14-43 від 31.01.2015 р. виділ належної ОСОБА_1 частки в натурі можливий лише за одним варіантом, до складу якої входить самочинно збудоване нерухоме майно, вимоги про виділ зазначених позивачем приміщень в натурі, не підлягають задоволенню з огляду на відсутність такої можливості без належного узаконення самочинно збудованих приміщень.

При цьому, зважаючи на висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 6080/12-43 від 08 травня 2013 року, іншому співвласнику (ОСОБА_2) може бути виділена в натурі належна йому 1/4 частка житлового будинку.

За таких підстав, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_1 необхідно залишити без задоволення, а зустрічний позов ОСОБА_2 задовольнити.

Керуючись статтями 331, 358, 364 ЦК України, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ в натурі частки житлового будинку - відмовити.

Зустрічний позов ОСОБА_2- задовольнити.

Виділити ОСОБА_2 в натурі 1/4 частину житлового будинку АДРЕСА_1, відповідно до варіанту, визначеного висновком експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи № 6080/12-43 від 08 травня 2013 року, а саме приміщення: житлові кімнати (2-3), площею 24,9 кв.метрів, та (2-5), площею 25,6 кв.метри, а також приміщення кухні (2-4), площею 10,5 кв.метрів.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: