Справа № 544/653/17
Номер рядка звіту 45
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
09 жовтня 2017 року м. Пирятин
Пирятинський районний суд Полтавської області у складі
головуючого - судді Нагорної Н.В.,
за участю секретаря - Ралець О.С.,
у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Пирятин, розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням та зняття її з реєстрації,
Позивач звернувся до суду з позовом, в обґрунтування якого вказав, що на підставі договору дарування від 17 серпня 2012 року він є власником квартири АДРЕСА_1. У даній квартирі також зареєстрована колишня дружина батька позивача ОСОБА_3 ОСОБА_2, яка більше пяти років у ній не проживає. У звязку з реєстрацією відповідача за вказаною адресою у позивача виникають проблеми з нарахуванням плати за комунальні послуги на особу, яка фактично не проживає у квартирі. Враховуючи вищевикладене, позивач просить визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою №1 по вул. Авіамістечко, б.2 у с. Велика Круча Пирятинського району Полтавської області.
Представник позивача до суду не зявилась, надала письмову заяву, в якій просила позовні вимоги задовольнити, справу розглянути без її участі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася, причини неявки суду не повідомила, про час та місце слухання справи повідомлена належним чином через засоби масової інформації.
Відповідно до ч. 4 ст. 169, ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу у відсутність сторін на підставі доказів, які додані до справи, та постановити заочне рішення.
09.10.2017 згідно ст. 225 ЦПК України постановлено ухвалу про заочний розгляд справи.
Суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог, дослідивши докази, що маються в матеріалах справи, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом установлено, що відповідно до договору дарування від 17 серпня 2012 року ОСОБА_3 подарував своєму сину ОСОБА_1 квартиру №1 у житловому будинку №2 по вул. Авіамістечко у с. Велика Круча Пирятинського району Полтавської області (а.с.6-8).
Вказана квартира зареєстрована за позивачем в Лубенському МБТІ в реєстровій книзі №3 під № 657, про що свідчить витяг про державну реєстрацію прав № 35221592 від 20 серпня 2012 року (а.с. 10).
У даній квартирі зареєстрована ОСОБА_2, яка була дружиною колишнього власника квартири ОСОБА_3, померлого 25 травня 2017 року (а.с.19, 22).
Однак ОСОБА_2 за місцем своєї реєстрації не проживає, про що свідчать довідка Великокручанської сільської ради Пирятинського району Полтавської області № 02-13/329 від 02.08.2017 та Акт № 1 від 16.03.2017 про обстеження факту проживання (а.с.20, 28).
Отже з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 не являється власником квартири за адресою: АДРЕСА_2. Крім того, членом сім'ї власника квартири ОСОБА_1 відповідач також не являється.
Також установлено, що ОСОБА_2 за місцем реєстрації не проживає більше пяти років, її речей у квартирі немає.
Після встановлення зазначених обставин суд заначає наступне.
Відповідно до частини першої статті 383 ЦК України власник житлового будинку має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сімї, інших осіб.
Згідно положень статті 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Статтею 156 ЖК УРСР передбачено, що члени сімї власника жилого будинку, які проживають разом із ним у будинку, що йому належить користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку, якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Аналогічну норму містить також стаття 405 ЦК України.
Аналіз вищенаведених правових норм дає підстави для висновку про те, що право членів сімї власника будинку користуватись цим жилим приміщенням може виникнути та існувати лише за наявності права власності на будинок в особи, членами сімї якого вони є; із припиненням права власності особи втрачається й право користування жилим приміщенням у членів його сімї.
Саме така правова позиція висловлена ВСУ у своїй постанові від 05.11.2014 по справі №6-158цс14.
Як установлено судом, право власності колишнього власника квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3 припинено у звязку з його смертю, а, отже, припинення права власності на вказану квартиру колишнього власника припинило право ОСОБА_2, як члена сімї колишнього власника, на користування цією квартирою.
За зазначених обставин суд вважає, що усунення перешкод користування власністю повинне бути зроблене шляхом визнання ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою за адресою: АДРЕСА_4.
Таким чином позовні вимоги підлягають задоволенню.
Керуючись ст.5-11, 57-60, 213, 215, 224-228, 292 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням - задовольнити.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, такою, що втратила право користування квартирою, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.
Копію заочного рішення надіслати відповідачу не пізніше п'яти днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подання апеляційної скарги через Пирятинський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя Н. В. Нагорна