Справа №: 398/3909/16-ц
провадження №: 2/398/843/17
"12" травня 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі головуючого судді Бугайченко Т.А., за участі секретаря Величко Т.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Олександрія справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення батьківства,
Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 в якому просить встановити, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 являється її біологічним батьком.
Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер її батько -ОСОБА_3. Після його смерті відкрилась спадщина. Вона, позивач, являється спадкоємцем першої черги за законом та за заповітом. Окрім неї спадкоємцем першої черги після смерті батька також являється відповідач по справі. З метою отримання спадщини, як спадкоємець першої черги, їй необхідно встановити, що спадкодавець являється її біологічним батьком, адже в її свідоцтві про народження в графі батько, зазначено «ОСОБА_3», а прізвище і по-батькові особи не зазначено. У зв»язку з вказаними обставинами нотаріус їй листом рекомендував звернутись до суду з даним позовом.
Позивач та її представник у судовому засіданні позовні вимоги підтримали, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві. Не заперечували проти винесення заочного рішення. Позивач пояснила, що дійсно народилась у той період коли її мати та батько не перебували у шлюбі. Але вона завжди знала, що ОСОБА_3 є її кровним батьком. Він її виховував як рідну доньку і ніколи , ні від кого вона не чула, що вона не рідна. Вона доглядала за батьком протягом восьми років до дня його смерті. І лише після того, як стало питання оформлення спадщини і її брат, відповідач по справі, дізнався про наявність заповіту, він почав заперечувати її кровне споріднення з їхнім батьком.
Відповідач в судове засідання не з»явився. Відповідно до ч.5 ст. 74 ЦПК України, вважається таким, що про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи , що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_4 показала, що являється дружиною рідного брата ОСОБА_3. Його родину вона знала з 1956 року та з достовірністю може підтвердити, що він з матір»ю ОСОБА_1 проживали без шлюбу як чоловік та дружина, вели спільне господарство. В них народилась ОСОБА_1, яку ОСОБА_3 виховував як рідну, дуже її любив. Вона ніколи не чула про те, що ОСОБА_1 йому не рідна.
Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_5 показав, що він являється сином позивача. Завжди коли приїжав до бабусі та дідуся вони ставились до його матері та до нього з братом як до своїх рідних. Він ніколи , ні від кого не чув, що його мати не рідна донька його дідусеві.
Допитаний у судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 показав, що він являється сином позивача. Усе своє дитинство він проводив у ОСОБА_3 та його дружини, які являються йому дідом та бабою. Дід та баба все своє життя прожили у мирі та злагоді, як чоловік та жінка. Завжди ставились до його матері як до рідної доньки. Він ніколи , ні від кого не чув, що його мати не рідна донька його дідусеві .
Суд , заслухавши пояснення позивача та її представника, показання свідків, дослідивши наявні в матеріалах справи докази дійшов висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги, виходячи з наступного.
Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Частиною першою статті 15 ЦК України (далі - ЦК України) визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до статей 57-60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Походження дитини від батьків, які не перебувають між собою в шлюбі, встановлюється шляхом подачі спільної заяви батьком і матір'ю дитини в державні органи реєстрації актів громадянського стану. В разі народження дитини у батьків, які не перебувають у шлюбі, при відсутності спільної заяви батьків батьківство може бути встановлене в судовому порядку за заявою одного з батьків або опікуна (піклувальника) дитини, особи, на утриманні якої знаходиться дитина, а також самої дитини після досягнення нею повноліття. При встановленні батьківства суд бере до уваги спільне проживання та ведення спільного господарства матір'ю дитини і відповідачем до народження дитини, або спільне виховання чи утримання ними дитини, або докази, що з достовірністю підтверджують визнання відповідачем батьківства (ч.ч.1,2,3 ст 53 КпШС України).
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_3 (а.с. 10). Після його смерті відкрилась спадщина на належне йому майно.
За життя ОСОБА_3 склав заповіт, яким усе своє майно , де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право заповів ОСОБА_1. Заповіт не змінено і не скасовано (а.с. 9, 4).
Після смерті ОСОБА_3 позивач звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом (а.с. 23).
Окрім позивача із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 також звернувся ОСОБА_2 (а.с. 24).
Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_1, яка народилась ІНФОРМАЦІЯ_2, в графі батько, зазначено «ОСОБА_3» (на російській мові), інформація про прізвище та по-батькові особи відсутня . Матір»ю зазначена « ОСОБА_8
Відповідно до свідоцтва про одруження ОСОБА_3 та ОСОБА_8 одружились 05 жовтня 1979 року (а.с.6).
Відповідно до свідоцтва про народження ОСОБА_9 (мовою оригіналу), який народився ІНФОРМАЦІЯ_4 року його батьком є «ОСОБА_3», а матір»ю - «ОСОБА_8» (а.с.36).
Відповідно довідки Попельнастівської сільської ради Олександрійського району від 18.05.2015 року , ОСОБА_10 був зареєстрований до дня своєї смерті за адресою АДРЕСА_1 з 1961 року. З ним спільно постійно проживала і була зареєстрована ОСОБА_1, з 2002 року (а.с 3).
Між позивачем та відповідачем існує спір щодо спадкового майна (а.с. 46).
Нотаріусом, листом від 13.05.2015 року, ОСОБА_1 було роз»яснино, що для оформлення спадщини за заповітом через державну нотаріальну контору, як спадкоємцю першої черги та для запобігання сплати податку на доходи фізичних осіб, їй необхідно надати документи, що підтверджують факт родинних відносин між нею та спадкодавцем (а.с.7).
Отже, позивач , у разі підтвердження факту родинних відносин між нею та спадкодавцем, має право на оформлення спадщини за заповітом як спадкоємець першої черги без сплати податків, що спрощує порядок оформлення права власності на рухоме майно і фактично впливає на майнові та передбачені законом права позивача.
На підставі показань свідків допитаних у судовому засіданні достовірно встановлено, що ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року за життя визнавав своє батьківство відносно ОСОБА_1. Вказані обставини також підтверджуються довідкою Попельнастівської сільської ради Олександрійського району від 18.05.2015 року та копією заповіту, відповідно до якого ОСОБА_3 усе своє майно , де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що буде належати йому на день смерті і на що він за законом матиме право заповів ОСОБА_1.
Тому позовні вимоги ОСОБА_1 є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 3, 10-11, 28-29, 57-60, 88, 209, 212-215 , 224ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.
Встановити, що ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року являється рідним (біологічним) батьком ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Заочне рішення може бути переглянуто судом , що його ухвалив , за письмовою заявою відповідача , поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційний суд Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: Т.А.Бугайченко