УХВАЛА

іменем України

"20" квітня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді: Астахової О.О.,

при секретарі: Наумовій О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві Деркача Олександра Миколайовича, третя особа: Головне управління Державної Казначейської служби України в м. Києві про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовною заявою в якій просить визнати незаконною бездіяльність начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві Деркача Олександра Миколайовича під час здійснення ним владних управлінських функцій та стягнути з останнього 15 000,00 грн. матеріальної та 20 000,00 грн. моральної шкоди.

У судовому засіданні судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження у справі, оскільки в одному провадженні заявлено вимоги про відшкодування шкоди заподіяними протиправними рішеннями (дією, бездіяльністю) суб»єкта владних повноважень та вимогою вирішити публічно-правовий спір.

Представник позивача заперечував проти закриття провадження у справі, вважав можливим та доцільним розгляд справи в порядку цивільного судочинства, оскільки право позивача протягом усього часу розгляду справи збільшити, зменшити розмір позовних вимог відмовитись від позову повністю або частко. Разом з тим, під час з»ясування даного питання не просив суд прийняти відмову від позову в частині вимог визнати незаконною бездіяльність начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві Деркача Олександра Миколайовича під час здійснення ним владних повноважень, а вважав за можливе на розсуд суду відмовити у даній вимозі.

Представник третьої особи поклалась на розсуд суду при вирішенні даного питання.

Відповідач у судове засідання не з»явився, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надійшло.

Суд вислухавши думку представника позивача, представника третьої особи, вивчивши матеріали, прийшов до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю, оскільки не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а належить до розгляду в порядку адміністративного судочинства з огляду на наступне.

Згідно із п.п. 1, 3 ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на публічно-правові спори, зокрема: спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності;.

Згідно пункту 7 ч. 1 ст. 3 КАС України, суб'єкт владних повноважень - орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Позивач оскаржує бездіяльність начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві Деркача О.М. при здійсненні ним владних управлінських функцій під час проведення органом досудового розслідування кримінального провадження за заявою ОСОБА_1 про вчинення злочину.

Відповідно до ч. 2,3, ст. 21 КАС України , вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень або іншим порушенням прав, свобод та інтересів суб'єктів публічно-правових відносин, розглядаються адміністративним судом, якщо вони заявлені в одному провадженні з вимогою вирішити публічно-правовий спір. Інакше вимоги про відшкодування шкоди вирішуються судами в порядку цивільного або господарського судочинства.

Не допускається об'єднання в одне провадження кількох вимог, які належить розглядати в порядку різного судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Публічно-правовий спір є видом правового спору, для якого характерні наступні ознаки:спір виникає з публічно-правових відносин; стороною спору є суб'єкт публічно-правових відносин; сфера виникнення спору зумовлена реалізацією публічного інтересу; предметом спору є рішення, дії чи бездіяльність суб'єктів публічно-правових відносин, які порушують або можуть порушити права, свободи та інтереси інших суб'єктів.

Оскільки позивач заявляє в одному провадженні вимоги про вирішення публічно-правового спору - визнати бездіяльність суб»єкта владних повноважень при здійсненні ним владних управлінських функцій, а також вимоги про відшкодування шкоди, заподіяної протиправними рішеннями, діями чи бездіяльністю суб'єкта владних повноважень, то суд приходить до висновку, що справа підлягає розгляду за правилами адміністративного не цивільного судочинства.

Згідно із п.1 ч.1. ст. 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

За таких обставин, суд приходить до висновку про закриття провадження у справі, оскільки її належить розглядати за правилами адміністративного судочинства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 205 п.1 ч.1, 209, 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Провадження у цивільній справі за позовом позовом ОСОБА_1 до начальника Дніпровського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві Деркача Олександра Миколайовича, третя особа: Головне управління Державної Казначейської служби України в м. Києві про відшкодування моральної та матеріальної шкоди - закрити.

Роз'яснити позивачеві його право звернутися з позовом в порядку адміністративного судочинства.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя