печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

06 квітня 2017 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Гладун Х.А.,

при секретарі - Кулакова І. О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в приміщенні суду заяву представника відповідача ФОП ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Розетка», ФОП ОСОБА_1 про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

заочним рішенням Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2016 року у вищевказаній справі позов задоволено частково та з ФОП ОСОБА_1 на користь позивача стягнуто 6874,93 грн. сплачених ним коштів та 15812,35 грн. - неустойки.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду представник Відповідача ФОП ОСОБА_1 подав до суду м. Києва заяву про скасування заочного рішення. У заяві посилається на поважність причин неявки в судове засідання в зв'язку з неналежним повідомленням суду про день, час, місце розгляду справи та на докази, що на думку заявника, мають значення для вирішення справи.

Вивчивши матеріали цивільної справи, заяву про скасування заочного рішення, вислухавши думку представника Відповідача ФОП ОСОБА_1, який підтримав доводи та вимоги заяви, Позивача, який при розгляді вказаного питання поклався на розсуд суду, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача.

Згдіно ч.1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи те, що зі змісту ст. 232 ЦПК України випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, лише за сукупності двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Судом не встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин.

Крім цього, представник відповідача не надав суду жодних доказів, які б мали істотне значення для правильного вирішення справи.

Відтак, судом під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення, не встановлено жодної обставини для скасування заочного рішення.

Таким чином суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення, передбачених ч. 1 ст. 232 ЦПК України не має і тому вказана заява не підлягає задоволенню.

Крім того, як вбачається з матеріалів справи, в них наявні письмові заперечення представника ФОП ОСОБА_1 - ОСОБА_3, яким під час постановлення рішення судом надавалася правова оцінка та які не знайшли свого підтвердження в ході розгляду справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 73, 228, 231, 232 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

заяву представника відповідача ФОП ОСОБА_1 про скасування заочного рішення Печерського районного суду м. Києва від 01.07.2016 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ТОВ «Розетка», ФОП ОСОБА_1 про визнання дій неправомірними та зобов'язання вчинити дії - залишити без задоволення.

Роз'яснити відповідачу його право, передбачене ч.4 ст. 231 ЦПК України, оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку до Апеляційного суду м. Києва, через суд першої інстанції, протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала не може бути оскаржена окремо від рішення суду.

Суддя Х.А. Гладун