Справа №278/603/17
У Х В А Л А

18 квітня 2017 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Дубовік О.М., розглянувши позовну заяву Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання незаконними рішень селищної ради, скасування права власності на земельні ділянки та витребування земельних ділянок, -

встановив:

Вивчивши позовну заяву, суд приходить до висновку, що її слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ч. 8 ст. 119 ЦПК України. Житомирською місцевою прокуратурою не додано документ, що підтверджує повноваження особи, що підписала позовну заяву, а саме прокурора Грабовича А.Б.

Так, згідно вимог ст. 23 Закону України «Про прокуратуру» (далі Закон № 1697-7) представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому ч. 4 цієї статті.

Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 45 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру".

Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Відтак, підсумовуючи викладене, позивачу відповідно до вказаних вище вимог Закону, слід викласти в позовній заяві достатні й вагомі обставини й підстави представництва прокурора інтересів держави в суді, через нездійснення або неналежне здійснення таких функцій органом державної влади, органом місцевого самоврядування чи іншим субєктом владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження.

Крім того, у позовній заяві не зазначено позивача, що не відповідає вимогам п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

За приписами ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи наведене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення вищезазначених недоліків.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву Житомирської місцевої прокуратури в інтересах держави до Новогуйвинської селищної ради Житомирського району Житомирської області, ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8 про визнання незаконними рішень селищної ради, скасування права власності на земельні ділянки та витребування земельних ділянок залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.М. Дубовік