У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

18 грудня 2017 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м.Києва Ларіонова Н.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до громадянина ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач, інтереси якого представлені адвокатом ОСОБА_4, звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати зареєстрований з відповідачем 18.03.2015 р. шлюб, в якому вони мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, а також просить визначити місце проживання дитини з позивачем, як матір'ю дитини.

На підставі протоколу повторного автоматичного розподілу матеріали вищевказаного позову передані в провадження судді Ларіонової Н.М.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що вищевказану позовну заяву слід залишити без руху за таких підстав.

Відповідно до п.11 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України (2017 р.) застосуванню підлягають норми чинного з 15.12.2017 р. ЦПК України (2017 р.), з урахуванням того, що позовні заяви, за якими не відкрито провадження до 15.12.2017 р., не можуть бути залишенні без руху в разі, якщо вони подані із додержанням ЦПК України (2004 р.).

Між тим, вищевказана позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ч.2 ЦПК України п.2 ЦПК України (2004 р.), виходячи з такого.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 р. № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам дано роз'яснення, що оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 119 ЦПК ( 1618-15 ) повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Як вбачається з позовної заяви, в ній не зазначено про те, коли сторони припинили шлюбні відносини. При цьому час припинення шлюбних відносин (місяць та рік) суд повинен зазначити в судовому рішенні.

Крім того, позивачем не обґрунтована в позові наявність спору між позивачем та відповідачем щодо місця проживання дитини (в позові лише вказано, на те, що дитини мешкає з матір'ю, а відповідач не цікавиться життям дитини, та не зазначається на те, що відповідач саме заперечує проти проживання дитини з позивачем).

Таким чином, позов в цій частині не відповідає вимогам ст.119 ч.2 п.3 ЦПК України.

Крім того, як вбачається з матеріалів позову, позивачем до позову доданий не оригінал свідоцтва про шлюб, а його ксерокопія.

При цьому, пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 р. № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» судам дано роз'яснення, що до заяви про розірвання шлюбу додається свідоцтво про реєстрацію шлюбу. Якщо заява не відповідає вимогам закону, слід застосовувати правила ст.121 ЦПК України.

. Стаття 121 ЦПК України (2004 р.) відповідає статті 185 ЦПК України (2017 р.), який є чинним з 15.12.2017 р.

Приписами ст.497 ЦПК України (2017 р.) підсудність судам України цивільних справ з іноземним елементом визначається цим Кодексом, законом або міжнародним договором, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Дана правова норма є ідентичною ст.414 ЦПК України (2004 р.), яка діяла під час звернення позивача до суду.

Звертаючись за підсудністю до Подільського районного суду м.Києва як за своїм зареєстрованим місцем проживання, позивач посилається на ст.110 ч.2 ЦПК України (2004 р.), якою встановлено, що позови про розірвання шлюбу можуть пред'являтись за зареєстрованим місцем проживання (перебування) позивача у разі, якщо на його утриманні є малолітні діти. Дана правова норма відповідає ст.28 ч.2 чинного ЦПК України (2017 р.).

Позовні вимоги в частині розірвання шлюбу є підсудними Подільському районному суду, на підтвердження чого судом отриманий відповідний документ про зареєстроване місце проживання позивача в Подільському районі м.Києва.

Між тим, на вимоги про визначення місця проживання дитини розповсюджуються правила загальної територіальної підсудності, якою передбачено, що позови вказаної категорії подаються за зареєстрованим місцем проживання (перебування) відповідача. Така підсудність була встановлена ст.109 ч.1 ЦПК України (2004 р.), що діяла на час звернення позивача до суду, та така територіальна юрисдикція встановлена ст.27 ч.1 ЦПК України (2017 р.), яка є чинною на час вирішення питання про відкриття провадження. Про наявність міжнародного договору між Україною та Францією, яким встановлена інша підсудність для сімейних спорів, в позові не зазначено.

Відповідно до ст.76 ч.1 Закону України «Про міжнародне приватне право» суди можуть приймати до свого провадження і розглядати будь-які справи з іноземним елементом якщо сторони передбачили своєю угодою підсудність справи з іноземним елементом судам України, крім випадків, передбачених у ст.77 цього Закону (виключна підсудність, яка на спори про визначення місця проживання дитини не розповсюджується). Такої угоди для визначення підсудності Подільському районному суду м.Києва до матеріалів позову не надано.

В зв'язку з наведеним, вищевказаний позов як такий, що поданий без додержання вимог чинного на час звернення позивача до суду ЦПК України (2004 р.), підлягає залишенню без руху на підставі ст.185 ч.2 ЦПК України.

Таким чином, для розгляду судом вищевказаного позову позивачу необхідно подати до суту уточнену позовну заяву, яка за формою та змістом буде відповідати вимогам ЦПК України, та оригінал свідоцтва про шлюб.

В зв'язку з чим, вищевказаний позов на підставі ст.185 ч.2 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням позивачеві строку для усунення вказаних вище недоліків з роз'ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.185 ч.2 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до громадянина ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та визначення місця проживання дитини, надавши позивачу строк для усунення недоліків в 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали, в інакшому випадку позов вважати неподаним та повернути позивачу.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

СуддяН. М. Ларіонова