Справа №2-2179/98
Провадження №2-зз/639/20/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Кричевської В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №2-2179/98 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ домоволодіння в натурі, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про реальний розподіл житлового будинку із надвірними будівлями та визначення порядку користування земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

25 квітня 2017 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, в якій просили суд скасувати арешт нерухомого майна - житлового будинку, розташованого по провулку Путепровідному, №12 у м. Харкові, який належить за правом особистої власності ОСОБА_5 - 54/100 частини та ОСОБА_6 - 46/100 частини, накладений Ухвалою Жовтневого районного суду міста Харкова 09 вересня 1998 року.

В обґрунтування заяви вказано, що 27 липня 2016 року у місті Харкові, у віці 76 років помер їх чоловік та батько ОСОБА_5, громадянин України, про що Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області 28.07.2016 р. зроблений відповідний актовий запис за № 22296.

Заповіту ОСОБА_4 не залишив. Його спадкоємцями за законом першої черги є вони: дружина ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянка України, син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянин України. Спадщину після ОСОБА_4 вони прийняли, як спадкоємці, що постійно проживали на час смерті зі спадкодавцем.

17.02.2017 р. вони звернулись до Пятої харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та за отриманням свідоцтва про право на спадщину.

Перевіряючи належність та реєстрацію зазначеної спадщини у відповідному розділі Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та у Єдиному реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна, державним нотаріусом ОСОБА_7 виявлена наявність обтяження в актуальному стані (архівний запис за №5539316 від 23.08.2007 р.), а саме арешт житлового будинку за №12 по провулку Путепровідному у м. Харкові. Підставою обтяження є Ухвала Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.09.1998 р. У звязку із цим нотаріусом зупинений розгляд їх спадкової справи.

Вказаний арешт був накладений ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.09.1998 р. в ході розгляду цивільної справи № 2-2179/98 за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визначення порядку користування житловим будинком та земельною ділянкою, розташованими по провулку Путепровідному, №12 у м. Харкові.

Як вказують заявники, рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 16.01.2013 року набрало законної сили та не було оскаржене.

Ухвалюючи рішення 16.01.2013 р., суд не зясовував, чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову та питання щодо скасування арешту на спірний житловий будинок, у зв'язку з чим на теперішній час права власників та права спадкоємців власнику житлового будинку порушені арештом, накладеним більше девятнадцяти років потому.

Заявники в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце слухання справи повідомлені належним чином, причина неявки суду невідома.

Інші сторони в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце судового засідання повідомлялися, причина неявки суду невідома.

Враховуючи положення ч. 5 ст. 154 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу за відсутності незявившихся осіб, неявка яких не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Дослідивши матеріали заяви, суд прийшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що в провадженні Жовтневого районного суду м. Харкова перебувала цивільна справа № 2-2179/98 за позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про поділ домоволодіння у натурі, ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про реальний розподіл житлового будинку із надвірними будівлями та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 09.09.1998 року накладено арешт на житловий будинок, розташований по пров. Путепровідному, 12 в м. Харкові, який належить на праві приватної власності 54/100 ОСОБА_4, 46/100 ОСОБА_3. (том 2, а.с. 20)

На підставі вище зазначеної ухвали Першою Харківською державною нотаріальною конторою 21 вересня 1998 року було накладено заборону № 6068 на 46/100 та 54/100 будинку, що належить ОСОБА_5 - 54/100, та ОСОБА_3 46/100. (том 3, а.с. 180)

Даний факт також підтверджується Витягом з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна у порядку доступу нотаріусів від 21.02.2017 року № 200658892, відповідно до якого 23.08.2007 року Першою харківською державною нотаріальною конторою, на підставі ухвали Жовтневого районного суду від 09.09.1998 року, було накладено арешт на будинок за адресою: Харківська область, м. Харків, провулок Путепровідниу, будинок 12, який належить на праві власності ОСОБА_5. (том 3, а.с. 181)

Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 16.01.2013 року у задоволені позовних вимог ОСОБА_3 та ОСОБА_5 про реальний розподіл житлового будинку із надвірними будівлями по пров. Путепровідному 12 у м. Харкові відмовлено.Позов ОСОБА_5 про визначення порядку користування земельною ділянкою у домоволодінні 12 по пров. Путепровідному в м. Харкові задоволено. Визначено між співвласниками ОСОБА_3 та ОСОБА_5 порядок користування земельною ділянкою у домоволодінні 12 по пров. Путепровідному у місті Харкові відповідно до 2 варіанту висновку судової будівельно - технічної експертизи від 28 березня 2012 року. Виділено ОСОБА_5 на 54/100 частини в користування земельну ділянку площею 338 кв. м., що на 59 кв. м. менше, чим припадає, у тому числі під будівлями. Виділено ОСОБА_3 на 46/100 частини в користування земельну ділянку площею 398 кв. м. що на 59 кв. м. більше, чим припадає, у тому числі під будівлями. Границя розподілу земельної ділянки поділяє ділянку на ділянки: від лінії забудови по пров. Путепровідному, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 7,81 м, 17,09м. і 6,81 м, далі по прямій лінії довжиною 11,60 м., потім повернув наліво по прямій лінії довжиною 2,5 м., далі повернув наліво по прямій довжиною лінії 4,52 м., потім повернув направо по прямій лінії довжиною 4,70 м., далі по прямій лінії по стіні гаражу літер «М» до границі земельної ділянки, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 10,60 і 18,51 м.; від лінії забудови по пров. Путепровідному по лінії розподілу житлового будинку , далі по прямій довжиною 4,3 м, потім по прямій лінії довжиною 8,1 м. до границі земельної ділянки, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 6,3 і 10,6 м. (том 3, а.с. 144-152)

Як вбачається зі свідоцтва про шлюб серія Ш-УР № 176956, виданого ОСОБА_8 Дзержинського району 19.01.1961 року, громадянин ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3 уклав шлюб з громадянкою ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4. Після реєстрації шлюбу присвоєні прізвища чоловіку - ОСОБА_5, дружині - ОСОБА_5. ( том 3, а.с. 172)

Відповідно до свідоцтва про народження серії І ВЛ № 447379, виданого завідуючим відділу записів актів цивільного стану 15.10.1974 року, громадянин ОСОБА_2 народився 31 серпня 1974 року, батьками якого є ОСОБА_5 та ОСОБА_1. (том 3, а.с. 173)

Згідно свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 553053, виданого Харківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіально управління юстиції у Харківській області 28.07.2016року, ОСОБА_5 помер 27 липня 2016 року. (том 3, а.с. 174)

Як вбачається з витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 17.02.2017 року № 46804782, 17.02.2017 року було заведено спадкову справу № 60260011 після смерті ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3. (том 3, а.с. 175)

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( статті 1220,1222,1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Зміст права власності, яке полягає в праві володіння, користування та розпорядження своїм майном визначено у ст. 317 ЦК України.

Стаття 321 ЦК України конституційний принцип непорушності права власності, передбачений ст. 41 Конституції. Він означає, що право власності є недоторканим, власник може бути позбавлений або обмежений у його здійсненні лише відповідно і в порядку, встановлених законом.

До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припиняються внаслідок його смерті.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину, вимоги про визнання права на спадщину судовому розгляду не підлягають.

Частиною 3 статті 1296 ЦК України визначено, що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Зволікання з виконанням зобовязань, передбачених ч. 1 ст. 1297, ч. 1 ст. 1299 ЦК України, щодо одержання права на спадщину, в складі якої є нерухоме майно або їх невиконання також не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Проте, як вказують заявники, у них не має можливості належним чином оформити право не спадщину у зв'язку з тим, що на майно спадкодавця ОСОБА_4 накладено арешт.

Частиною 1 ст. 151 ЦПК України передбачено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Згідно ч. 3 ст. 154 ЦПК України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Відповідно до ч. 4 ст. 154 ЦПК України, особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про її скасування, яка розглядається судом протягом двох днів.

Особи, які звернулися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову не є стороною у зазначеній справі.

Вимогами ст.ст. 151-154 ЦПК України не передбачено право особи, яка не була стороною по справі та до якої не було вжито заходів забезпечення позову звернення до суду із заявою про скасування таких заходів забезпечення позову.

Згідно розяснень, що містяться п. 9 Постанови № 5 ПВССУ «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження).

Згідно постанови № 7 від 30.05.2008 року Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року. У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК України і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Пунктом 23 зазначеної постанови передбачено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

При таких обставинах заявники, на погляд суду, не вірно обрали спосіб захисту, так як в судовому засіданні було встановлено, що захід забезпечення позову був обраний не щодо їх майна, на даний час спірний будинок зареєстрований на спадкодавця ОСОБА_5, нотаріусом було зупинено видачу свідоцтва про право на спадщину на частину спірного будинку. Таким чином, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не позбавлені можливості захистити своє право в інший спосіб, шляхом визнання за ними права власності на частину будинку за адресою: м. Харків, пров. Путепровідний, 12 та виключення майна з-під арешту.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 151-154 ЦПК України, ст.ст. 317, 1220, 1222, 1270, 1296, 1297, 1299 ЦК України, ст. 41 Конституції України, п. 9 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» від 03 червня 2016 року № 5, п. 23 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року № 7, суд

УХВАЛИВ:

У задоволені заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі №2-2179/98 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ домоволодіння в натурі, ОСОБА_4 до ОСОБА_3 про реальний розподіл житлового будинку із надвірними будівлями та визначення порядку користування земельною ділянкою відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя В.В. Труханович