УХВАЛА

іменем україни

24 квітня 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до Солом?янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання квартири приватною власністю, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить визнати квартиру АДРЕСА_1 приватною власністю ОСОБА_2, що оформлене свідоцтвом про право власності на житло від 26.09.2008, яке видано згідно з розпорядженням від 26.09.2008 №42043.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Позивач стверджує, що розпорядженням Солом?янської районної в місті Києві державною адміністрацією №17 від 16.01.2012 було затверджено спільне рішення адміністрації та профспілкового комітету прокуратури міста Києва про надання позивачу трикімнатної квартири АДРЕСА_4 за умови реприватизації належної йому на праві власності квартири АДРЕСА_2.

Однак, в порушення імперативних вимог п.п.5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК України позивачем не надано жодного документального підтвердження викладених вище обставин, зокрема щодо прийняття Солом?янською районною в місті Києві державною адміністрацією такого розпорядження (№17 від 16.01.2012), яке стало за твердженням позивача підставою для подальших його дій.

У справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб. Кожна сторона має право вимагати виконання судового рішення в частині, що стосується цієї сторони. (ст.ст. 26, 30 ЦПК України)

З матеріалів позовної заяви вбачається, що окрім позивача та його родини (дружини та двох дітей) за адресою: АДРЕСА_3, зареєстровано ще двоє осіб: ОСОБА_3, яка вказана як власник особового рахунку та ОСОБА_4, яка вказана як дочка власника особового рахунку.

Оскільки в разі прийняття судом позитивного рішення по даній справі, виникає питання щодо можливого порушення законних прав та інтересів даних осіб.

А тому, позивачу необхідно або визначитись з колом учасників процесу, з подальшим наданням для них відповідних копій позовної заяви з додатками не неї (в разі збільшення їх кількості) або надати правове обґрунтування такого не залучення.

Крім того, в матеріалах позовної заяви позивач посилається на те, що дії відповідача щодо анулювання свідоцтва про право власності на житло були вчинені без дозволу органу опіки та піклування щодо врахування інтересів його неповнолітніх дітей. Однак, суд акцентує увагу на тому, що звертаючись до суду з даним позовом, орган опіки та піклування також не був залучений позивачем до участі у справі.

Виходячи з формулювання позовної вимоги, а саме «визнати квартиру АДРЕСА_1 приватною власністю», суд приходить до висновку, що ця вимога майнового характеру.

Відповідно до ч 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством, справляється судовий збір.

Відповідно до Закону України "Про судовий збір" із відповідними змінами, за подачу до суду позовних заяв із вимогами майнового характеру слід сплатити судовий збір за ставками 1 відсоток від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 640,00 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить 8 000,00 грн.

Зважаючи на вищевикладене позивачу необхідно сплатити судовий збір за вимогу майнового характеру, та представити суду оригінал відповідної квитанції.

Відтак позивачу необхідно сплатити судовий збір на наступні реквізити

- за сплату судового збору: УДКСУ у Солом'янському районі

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Банк отримувача ГУ ДКУ у м. Києві

Код банку отримувача (МФО) 82 00 19

Рахунок отримувача 312 122 067 000 10

Код класифікації доходів бюджету 220 301 01

Призначення платежу Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солом'янський районний суд міста Києва (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа) та згідно ч.5 ст.119 ЦПК України надати суду оригінал відповідної квитанції.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача на тому, що він не позбавлений можливості самостійно вирішувати питання щодо формулювання своїх позовних вимог.

Дотримання вимог ст.119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду. Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Солом?янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання квартири приватною власністю - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк