Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/449/17
Провадження № 2/280/445/17
У Х В А Л А

07 квітня 2017 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Щербаченко І. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на самочинне будівництво,

встановив:

До суду звернулася позивач з вказаним позовом, в якому просить визнати за нею право власності на нерухоме майно, яке було самочинно побудовано, а саме: приміщення веранди, яке прибудовано до житлового будинку, та будівлю бані, які знаходяться в місті Коростишеві Житомирської області по вулиці О. Кошового, 5.

Під час вирішення питання про відкриття провадження по справі у відповідності до положень статті 121 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до вимог статей 119 та 120 Цивільного процесуального кодексу України позовна заява повинна містити: найменування суду, в який подається заява, ім'я (найменування) заявника, їх місце проживання або місце знаходження, поштовий індекс, зміст позовних вимог, ціну позову відносно вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, вказівка доказів, підтверджуючих кожну обставину, перелік прикладених до заяви документів, а так само посилання на норму закону України, на підставі якого він просить суд захистити його права.

У позовній заяві прізвище позивача вказано як «Гігіна», однак додано копію паспорту ОСОБА_2, тому позивачу необхідно привести позовну заяву у відповідність до положень пункту 2 частини 2 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до статті 15 Цивільного процесуального кодексу України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до статті 3 Цивільного процесуального кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення.

Згідно з вимогами частини 2 статті 6 Конституції України органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених цією Конституцією межах і відповідно до законів України. Оскільки суд не може заміняти органи, на які покладені обов'язки по видачі дозволів на будівництво та узгодженню забудови, визнання права власності на самочинне будівництво в судовому порядку повинне залишатися винятковим способом захисту права. За таких обставин, позивачу необхідно вказати, чи зверталася вона до компетентних органів з питання узаконення самочинно переобладнаного нерухомого майна на час звернення до суду, чи було відмовлено компетентними органами у вирішенні зазначеного питання, чи було нерухоме майно прийнято в експлуатацію з зазначенням документів, на підтвердження цього.

Відповідно до пункту 9 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ України № 6 від 30 березня 2012 року «Про практику застосування судами статті 376 Цивільного кодексу України (про правовий режим самочинного будівництва)» за загальним правилом кожна особа має право на захист свого цивільного права лише в разі його порушення, невизнання або оспорювання (частина перша статті 15 Цивільного кодексу України, частина перша статті 3 Цивільного процесуального кодексу України. У зв'язку із цим звернення до суду з позовом про визнання права власності на самочинне будівництво має здійснюватися за наявності даних про те, що порушене питання було предметом розгляду компетентного державного органу, рішення якого чи його відсутність дають підстави вважати про наявність спору про право.

За таких обставин, позивачу необхідно вказати, чи зверталася вона до компетентних органів з питання узаконення самочинно переобладнаного нерухомого майна, які документи було надано, чи було відмовлено компетентними органами у вирішенні зазначеного питання, чи було нерухоме майно прийнято в експлуатацію з зазначенням документів, на підтвердження цього.

Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Позивачем у порушення вимог частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви не додано документ про сплату судового збору.

Відповідно до положень частини 1 статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Водночас, позивач просить суд звільнити її від сплати судового збору, оскільки вона є інвалідом ІІ групи, на підтвердження чого надала копію довідки до акта огляду МСЕК серії 12ААА №527656 від 14 грудня 2016 року.

Так, відповідно до пункту 9 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір», від сплати судового збору звільняються особи, які є інвалідами I та II груп.

Разом з цим, суд звертає увагу, що відповідно до статті 4 Закону України «Про основи соціальної захищеності інвалідів в Україні» пільги інвалідам надаються на підставі посвідчення, яке підтверджує відповідний статус, пенсійного посвідчення чи посвідчення, що підтверджує призначення соціальної допомоги в яких зазначено групу та причину інвалідності (для повнолітніх осіб), категорію «дитина-інвалід» (для дітей), а також у відповідних випадках вказано їх основні нозологічні форми захворювань (по зору, слуху та з ураженням опорно-рухового апарату).

Тобто, документом, на підставі якого можуть бути надані пільги, є не довідка МСЕК, а відповідне посвідчення.

Тому позивачу необхідно надати документ, на підставі якого можуть бути надані пільги або подати до суду оригінал документу про сплату судового збору за подання позовної заяви, оформленого відповідно до вимог чинного законодавства, за належними реквізитами та у розмірі, визначеному статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, якщо позовна заява, подана без додержанням вимог, викладених у статтях 119-121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху та надає строк для усунення недоліків.

Із врахуванням вимог частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України, вважаю за необхідне залишити позовну заяву без руху та надати позивачу п'ятиденний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії ухвали суду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 118-121 Цивільного процесуального кодексу України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Коростишівської міської ради Житомирської області про визнання права власності на самочинне будівництво залишити без руху.

Позивачеві усунути наведені у даній ухвалі недоліки у вказаний у ній спосіб протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання вимог цієї ухвали позовна заява буде вважатись неподаною і повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Щербаченко