Справа № 204/7492/16-ц
Провадження № 2/204/337/17
УХВАЛА

26 січня 2017 року м.Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Тітова І.В., дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

в с т а н о в и л а:

26 січня 2017 року до суду надійшла вищевказана зустрічна позовна заява.

Із матеріалів позовної заяви випливає, що вона не відповідає вимогам, викладеним у ст.ст.119-120 ЦПК України, а саме:

-у позовній заяві не зазначено відповідача та його даних;

-у позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

-позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину;

-позивачем не надано документу на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Як передбачено п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно з ч.4 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Згідно із вимогами ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п.2 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно із п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, розяснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Враховуючи те, що позивачем не було зазначено ціну позову вартості спірного майна, суд на підставі ч.2 ст.80 ЦПК України попередньо визначає розмір судового збору у максимальному розмірі, оскільки згідно із п.3 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірвання шлюбу справляється судовий збір у розмірі 1% від ціни позову, але не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що дорівнює 4800грн.

У відповідності до ч.1 ст.120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Окрім того, як вбачається з резолютивної частини позовної заяви, в якості забезпечення доказів позивач просить витребувати у нотаріуса копію договору дарування ОСОБА_2, проте відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України, ч.4 ст.151 ЦПК України, останні вимоги повинні бути оформлені у вигляді клопотань про забезпечення доказів (позову), до яких повинно бути додано документ про сплату судового збору, проте зазначені вимоги позивачем не виконані.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Виходячи із вищевикладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом зазначення відповідача та його даних, викладенням обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину та надання суду документу про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу (за такими банківськими реквізитами: одержувач УД КСУ у Красногвардійському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської обл., р/р 0008, , МФО 805012, банк ГУ ДКСУ в Дніпропетровській області, код платежу 22030001, код ЄДРПОУ суду 02891345, призначення платежу: судовий збір) у сумі 4800грн. (або доказів на підтвердження звільнення від його сплати) та приведення позовної заяви у відповідність до вимог чинного законодавства.

Керуючись ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України,

п о с т а н о в и л а:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків два дні із дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатись неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя І.В. Тітова