ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/3960/16-ц
Провадження № 2/362/278/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
04 квітня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого - судді Лебідь-Гавенко Г.М.,
при секретарі - Харченко А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність,-
Вказуючи на те, що 30.07.2008 року між Публічним акціонерним товариством «Кредитпромбанк» та ОСОБА_1 (далі - Позичальник, Відповідач), було укладено кредитний договір № 49.4/94/08-НВнз (далі - Договір), згідно з умовами якого Банк надав Позичальнику кредитні кошти у розмірі 1 200 000.00 євро з розрахунку 16 % річних на строк з 30.07.2008 по 29.07.2041 року.
27.09.2013 року між Публічним акціонерним товариством «Кредитпромбанк» та Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» було укладено Договір купівлі-продажу прав вимоги за кредитами, відповідно до якого в порядку, обсязі та на умовах, визначених даним Договором, Публічне акціонерне товариство « Кредитпромбанк» передає (відступає) АТ «Дельта Банк» права вимоги за кредитними та забезпечувальними договорами, внаслідок чого АТ «Дельта Банк» замінює ПАТ « Кредитпромбанк» як кредитора (стає новим кредитором) у зазначених зобов'язаннях, а внаслідок передачі від ПАТ « Кредитпромбанк» до АТ «Дельта Банк» прав вимоги до боржників, до АТ «Дельта Банк» переходить (відступається) право вимагати (замість ПАТ «Кредитпромбанк») від боржників повного, належного та реального виконання обов'язків за кредитними та забезпечувальними договорами.
З метою забезпечення виконання грошових зобов'язань за вказаним Кредитним договором іпокодавець ОСОБА_1 за договором іпотеки № 49.12/94/1393/08 від 30.07.2008 передав у іпотеку нерухоме майно, а саме:
- земельну ділянку площею 0,2 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_1. що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та придбана Іпотекодавцем на підставі Договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного 30.07.2008 року, посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу за реєстровим № 3563, що посвідчується Витягом з державного реєстру правочинів № 6308715.
Оскільки відповідачі належним чином не виконують умови кредитного договору, в зв'язку з чим станом на 27.07.2016 року виникла заборгованість в розмірі 83921070,50 грн., позивач просить суд позов задовольнити.
Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву, в якій просить слухати справу за його відсутності, позовні вимоги підтримує, проти ухвалення заочного рішення у справі не заперечує .
Відповідач, будучи належно повідомлений про день, час та місце слухання справи, в судове засідання не з'явилися, причини неявки не повідомив, заяв про відкладення слухання справи, розгляд за їх відсутності не надіслав (а.с.115, 134, 136).
Оскільки представник позивача не заперечує проти ухвалення заочного рішення, судом ухвалено розглядати справу в порядку заочного розгляду.
Суд, дослідивши письмові матеріали справи приходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що 30 липня 2008 року між ПАТ «Кредитпромбанк» (правонаступником якого є ПАТ "Дельта Банк" (а.с.35-38) (далі- позивача) та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 49.4/94/08-НВнз, відповідно до умов якого відповідач отримав кредитні кошти в розмірі 1200000 євро з розрахунку 16 % річних на строк до 29 липня 2041 року (а.с. 8-17).
30 липня 2008 року між позивачем та ОСОБА_1, як іпотекодавця, укладено іпотечний договір № 49.12/9/І393/08, предметом якого є:
-домоволодіння, загальною площею 466,9 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та належатиме на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу домоволодіння, укладеного „30" липня 2008 року з ОСОБА_3, посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу, „30" липня 2008 року за реєстровим № 3560, що підтверджується Витягом з державного реєстру право чинів № 6308677, заставна вартість майна за згодою сторін - 1323660 євро, що за офіційним курсом НБУ станом на 30 липня 2008 року складає 10071408,61 грн.;
-земельна ділянка площею 0,2 (нуль цілих дві десятих) га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та придбана Іпотекодавцем на підстав Договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного „30" липня 2008 року: ОСОБА_3, посвідченого „30" липня 2008 посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу за реєстровим №3563, що підтверджується Витягом з державного реєстру право чинів № 6308715,та стане власністю після отримання Іпотекодавцем Державного акту на право власності на земельну ділянку, заставна вартість майна за згодою сторін - 127000 євро, що за офіційним курсом НБУ станом на 30 липня 2008 року складає 966312,27 грн.;
-домоволодіння, загальною, площею 315,7 кв.м, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та належатиме Іпотекодавцю на підставі Договору купівлі-продажу домоволодіння, укладеного „30" липня 2008 року ОСОБА_3, посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу, „30" липня 2008 року за реєстровим № 3566, що підтверджується Витягом з державного реєстру право чинів № 6308731, заставна вартість майна за згодою сторін -895000 євро, що за офіційним курсом НБУ станом на 30 липня 2008 року складає 6809838,41 грн.;
Відповідно до п.п. 4.1, 4.3 іпотечного договору № 49.12/9/І393/08, за рахунок ОСОБА_4 має право задовольнити свої вимоги в повному обсязі, який визначається на момент фактичного задоволення разом із сумою кредиту, процентів, штрафними,санкціями та відшкодуванням збитків, які виникли у зв'язку із простроченням виконання Іпотекодавцем зобов'язань за Кредитним договором, витратами, пов'язаними із зверненням стягнення на Майно, витратами, пов'язаними з утриманням та збереженням Майна, витратами на страхування і майна, та іншими витратами, обумовленими виконанням умов цього Договору. При настанні випадків, передбачених п. 4.2. цього договору, Іпотекодержатель за 30 календарних днів попереджає іпотекодавця про задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки і якщо протягом цього строку зобов'язання, забезпечені іпотекою, не будуть виконанні, Іпотекодержатель на свій розсуд задовольняє свої вимоги одним із таких способів:
- набуває право власності на майно;
- від свого імені продає майно третім особам і спрямовує отримані кошти на задоволення своїх вимог;
-дає іпотекодавцю згоду на реалізацію майна третім особам, визначеним Іпотекодержателем або погоджених з ним, від свого(іпотекодавця) імен, за умови що кошти виручені від реалізації, будуть направленні на задоволення вимог Іпотекодержателя.(а.с.21)
Рішенням Печерського районного суду від 26 серпня 2010 року задоволено позов ПАТ «Кредитпромбанк» до ОСОБА_1, ОСОБА_5 про стягнення боргу за кредитним договором (а.с. 30-34).

Відповідно до розрахунку заборгованості за договором кредиту 49.4/94/08-НВнз від 30.07.2008 року, станом на 27.07.2016 року заборгованість за Договром складає 83921070, 50 грн. (а.с. 26-27).

У відповідності до вимог ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно вимог ст.ст. 526, 530, 611, 612 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог закону, інших актів цивільного законодавства, а при відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом. Боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не пропустив до виконання зобов'язання або не виконав його у строк, встановлений договором.

Згідно із ч.ч. 1 та 2 ст. 554 ЦК України у разі порушення боржником зобов'язання, забезпеченого порукою, боржник і поручитель відповідають перед кредитором як солідарні боржники, якщо договором поруки не встановлено додаткову (субсидіарну) відповідальність поручителя.

Поручитель відповідає перед кредитором у тому ж обсязі, що і боржник, включаючи сплату основного боргу, процентів, неустойки, відшкодування збитків, якщо інше не встановлено договором поруки.

Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).

Згідно із ст. 541 ЦК України, солідарний обов'язок виникає у випадках, встановлених договором або законом, зокрема у разі неподільності предмета зобов'язання.

Стаття 543 ЦК України встановлює, що у разі солідарного обов'язку боржників (солідарних боржників) кредитор має право вимагати виконання обов'язку частково або в повному обсязі як від усіх боржників разом, так і від будь-кого з них окремо. Кредитор, який одержав виконання обов'язку не в повному обсязі від одного із солідарних боржників, має право вимагати недоодержане від решти солідарних боржників. Солідарні боржники залишаються зобов'язаними доти, доки їхній обов'язок не буде виконаний у повному обсязі. Солідарний боржник не має права висувати проти вимоги кредитора заперечення, що ґрунтуються на таких відносинах решти солідарних боржників з кредитором, у яких цей боржник не бере участі. Виконання солідарного обов'язку у повному обсязі одним із боржників припиняє обов'язок решти солідарних боржників перед кредитором.

Відповідно до положень ст. 525 ЦК України одностороння відмова від зобов'язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.

Згідно ч.2 ст. 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.

Відповідно до положень ст. ст. 546, 549, 551 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватись неустойкою, порукою, гарантією, заставою, при триманням та задатком. Неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання. Предметом неустойки може бути сума, рухоме та нерухоме майно. Якщо предметом неустойки є грошова сума, її розмір встановлюється договором або актом цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 35 Закону України "Про іпотеку" у разі порушення основного зобов'язання іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику письмову вимогу про усунення порушення та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги, якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі розпочати звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Зкону.

Статтею 3 Закону України "Про іпотеку" передбачено, що у разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені ним вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами.

Відповідно до ст. 33 Закону України "Про іпотеку" та ст.ст. 589, 590 ЦК України, у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду.

Як вбачається з ч.1 ст. 591 ЦК України та ст. 39 Закону України "Про іпотеку" задоволення вимог кредитора за рахунок майна, що є предметом іпотеки, в судовому порядку може здійснюватися виключно шляхом реалізації предмета іпотеки через продаж з публічних торгів або із застосуванням процедури продажу, встановленої ст. 38 Закону України "Про іпотеку", де зазначено, що дії щодо продажу предмета іпотеки та укладання договору купівлі-продажу здійснюються іпотекодержателем від свого імені, на підставі іпотечного договору, який містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що передбачає право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки, без необхідності отримання для цього будь-якого окремого уповноваження іпотекодавця.

З урахуванням положень ч.3 ст. 33, ст. 36, ч.1 ст. 37 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимоги шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотеко держателя на нерухоме майно , яке є предметом іпотеки , є договір про задоволення вимог іпотеко держателя або відповідне застереження в іпотечному договорі , яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотеко держателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Пунктом 39 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що згідно виникають із кредитних правовідносин» судам роз'яснено, що з урахуванням положень ч. 3 ст. 33, ст. 36, ч. 1 ст. 37 Закону України "Про іпотеку" іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

Разом з тим у наданих постановах від 30 березня, 2 листопада 2016 року Верховний Суд України висловив правову позицію про те, що відповідно до статті 39 Закону України «Про іпотеку» за рішенням суду предмет іпотеки підлягає реалізації шляхом проведення процедури прилюдних торгів або застосування процедури продажу, встановленої статтею 38 цього Закону. Передача іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки є позасудовим способом врегулювання питання про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Можливість виникнення права власності за рішенням суду ЦК України передбачає лише у статтях 335 та 376 цього Кодексу.

У зв'язку з наведеним суди мають виходити з того, що з урахуванням норм права не виключається можливість звернення стягнення на предмет іпотеки в такий спосіб і набуття іпотекодержателем права власності на нього за рішенням суду, оскільки цими нормами передбачено задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, яке ототожнюється зі способом звернення стягнення, якщо його передбачено договором. Тому в разі встановлення такого способу звернення стягнення на предмет іпотеки в договорі іпотекодержатель на підставі ч. 2 ст. 16 ЦК України має право вимагати застосування його судом.

Пунктом 9 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що згідно виникають із кредитних правовідносин» судам роз'яснено, що задоволення позову кредитора про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави не є перешкодою для пред'явлення позову про стягнення заборгованості з поручителя за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду справи заборгованість за кредитом не погашена. Задоволення позову кредитора про стягнення заборгованості з поручителя не є перешкодою для пред'явлення позову про звернення стягнення на предмет іпотеки/застави з метою погашення заборгованості за тим самим договором кредиту у разі, якщо на час розгляду спору заборгованість за кредитом не погашена.

З урахуванням цих норм права не виключається можливість звернення стягнення на предмет іпотеки в такий спосіб і набуття іпотеко держателем права власності на нього за рішення суд, оскільки цими нормами передбачено задоволення вимог іпотеко держателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, яке ототожнюється зі способом звернення стягнення, якщо його передбачено договором. Тому, в разі встановлення такого способу звернення стягнення на предмет іпотеки в договорі іпотеко держатель на підставі ч.3 ст. 16 ЦК України має право вимагати застосування його судом.

Враховуючи, що позивач, виконавши умови договору, надав ОСОБА_1 кредит, в розмірі передбаченому кредитним договором, тим самим виконав взяті на себе зобов'язання, боржник отримавши кошти, в порушення договору укладеного з позивачем виконував його не належним чином, у зв'язку з чим виникла заборгованість, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача за рахунок майна ОСОБА_1 що є предметом іпотеки, шляхом визнання права власності на предмет іпотеки за позивачем.

Позовні вимоги в частині відшкодування судових витрат підлягають до задоволення, оскільки, згідно ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтвердженні судові витрати.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 509, 525, 526, 530, 546, 549, 551, 611, 612, 623, 1054 ЦК України, п. 9, п. 39 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що згідно виникають із кредитних правовідносин», ст. 10, 60, 88, 208, 209, 212- 215, 218, 223, 224-228, 294 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов Публічного акціонерного товариства "Дельта Банк" до ОСОБА_1 про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом передачі у власність - задовольнити.

Звернути стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором №49.4/94/08-НВнз від 30.07.2008 року в сумі 83 921 070,50 грн., з яких: сума заборгованості за кредитом - 32 046 859,49 грн.; сума заборгованості за відсотками - 38 527 746,32 грн.; пеня - 13 346 464,69 грн. за Кредитним договором №49.4/94/08-НВнз від 30.07.2008 року, звернути стягнення на предмет іпотеки № 49.12/94/І393/08 від 30.07.2008 року з ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1 адреса реєстрації: АДРЕСА_1), а саме: домоволодіння, загальною площею 466,9 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та належить на праві власності на підставі Договору купівлі-продажу домоволодіння, укладеного 30.07.2008 року, посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу 30.07.2008 року за реєстровим № 3560, що посвідчується Витягом з державного реєстру правочинів № 6308677; земельну ділянку площею 0,2 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, та придбана Іпотекодавцем на підставі Договору купівлі-продажу земельної ділянки, укладеного 30.07.2008 року, посвідченого Клопотовим С.Д., приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу за реєстровим № 3563, що посвідчується Витягом з державного реєстру правочинів № 6308715, шляхом визнання права власності на неї за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» ( МФО 300001, , р/р 1026, Банк отримувача: Національний банк України); визнати за Публічним акціонерним товариством «Дельта Банк» (МФО 300001, , р/р 1026. Банк отримувача: Національний банк України) право власності на: домоволодіння, загальною площею 466, 9 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, земельну ділянку площею 0,2 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий номер НОМЕР_1, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 шляхом визнання права власності на за Публічним акціонерним товариством "Дельта Банк"

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ПАТ «Дельта Банк» судові витрати в розмірі 1378, 00 гривень сплаченого судового збору.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Позивачем рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко