Справа № 181/192/17
Провадження № 2/181/83/17
"10" травня 2017 р. смт. Межова
Межівський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого судді Юрєва О.Ю.,
при секретарі Паньковській М.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Межова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Межівська селищна рада про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження майном,
02 березня 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа: Межівська селищна рада про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження майном.
В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначив, що він є власником житлового будинку, який розташований за адресою вул. Колгоспна, 49, смт. Межова, Межівський район, Дніпропетровська область. В його домоволодінні зареєстрований ОСОБА_2, який за вказаною адресою не проживає і не проживав, родинних стосунків з ним не має, добровільно зніматися з реєстраційного обліку не бажає. Такі обставини позбавляють його можливості розпоряджатися житловим будинком, чим дає підстави передбачати можливість порушення його права власності, створюються перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні майном, що змушує докладати зусиль для захисту права власності.
Позивач просить суд усунути перешкоди у здійсненні ним, як власником, права користування та розпорядження належним йому нерухомим майном житловим будинком по вул. Колгоспна, 49, смт. Межова, Межівський район, Дніпропетровська область, шляхом позбавлення ОСОБА_2, права користування зазначеним житловим приміщенням.
Позивач у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі. Згідний на заочний розгляд справи.
Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча була належним чином повідомлений про день та час розгляду справи, і від нього не надійшло повідомлення про причини неявки. ОСОБА_2 заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав.
Згідно з ч.5 ст.74 ЦПК України, судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. Стороні чи її представникові за їх згодою можуть бути видані судові повістки для вручення відповідним учасникам цивільного процесу. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку.
У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:
юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців;
фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
За відомостями адресно-довідкового бюро,а також виконавчого комітету Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, за даними домової книги, зареєстрований у встановленому законом порядку по вул. Колгоспна, 49, смт. Межова, Межівський район, Дніпропетровська область.
В зв'язку з тим, що суд не має відомостей про причину неявки відповідача, який був повідомлений належним чином, і який про причини своєї неявки суд не повідомив, заяву про розгляд справи за його відсутності суду не надав, суд відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення), так як вважає, що є достатньо матеріалів про права та відносини сторін, і потреба дачі особистих пояснень відповідачем відсутня.
Відповідно до ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв'язку з тим, що позивач не заперечує проти розгляду справи по суті за відсутності відповідача, суд з його згоди ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Третя особа в судове засідання не з'явилася, надано суду заяву про розгляд справи без їхньої участі, заперечень проти позову не мають.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального засобу не здійснюється. У зв'язку з чим, на підставі ст. 197 ЦПК України, суд вважає за можливе розглянути справу без фіксування судового процесу.
Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Згідно договору купівлі-продажу житлового будинку, посвідченого державним нотаріусом Васильківської державної нотаріальної контори Дніпропетровської області 09 грудня 2005 року, зареєстрованого в реєстрі за №3452, а також зареєстрованого в електронному Реєстрі прав власності на нерухоме майно, та свідоцтва про право на спадщину за законом, ОСОБА_1 є власником житлового будинку, який розташований за адресою вул. Колгоспна, 49, смт. Межова, Межівський район, Дніпропетровська область.(а.с.8-10)
Факт реєстрації відповідача підтверджується довідкою виконавчого комітету Межівської селищної ради Межівського району Дніпропетровської області №678 від 28 липня 2017 року, де зазначено, що по вул. Виноградна (Колгоспна), 49, смт.Межова, Межівського району, Дніпропетровської області зареєстрований ОСОБА_2, але за вказаною адресою фактично не проживає і не проживав, що підтверджується актом обстеження матеріально-побутових умов сімї від 27.02.2017 року, складеним депутатом Межівської селищної ради. (а.с.7,11)
У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 своїм діянням порушує законні права та інтереси ОСОБА_1, передбачені ст.41 Конституції України, згідно якої - кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним. Дана норма регулюється також ст.ст.319, 329 Цивільного кодексу України.
Згідно ст.328 ЦК України право власності відбувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.
Відповідно до ч.1 ст.316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.
Статтею 317 ЦК України передбачено, що власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном. На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.
Згідно з ч.2 ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до ст.7 Закону України від 11 грудня 2003 року №1382-ІV «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом 7 днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.
Таким чином, як випливає із зазначеної норми, зняття з реєстрації місця проживання може бути здійснено на підставі рішення суду: 1) про позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою.
Виходячи з того, що Закон №1382-ІV є спеціальним нормативно-правовим актом, який регулює правовідносини, пов'язані із зняттям з реєстрації місця проживання, вбачається, що положення ст. 7 цього Закону підлягають застосуванню до усіх правовідносин, виникнення, зміна чи припинення яких пов'язані з юридичним фактом зняття з реєстрації місця проживання.
Отже, у разі будь-яких обмежень у здійсненні права користування та розпорядження своїм майном, власник має право вимагати усунення відповідних перешкод, зокрема, шляхом зняття особи з реєстрації місця проживання, предявивши разом з тим одну із таких вимог: 1) про позбавлення права власності на житлове приміщення; 2) про позбавлення права користування житловим приміщенням; 3) про визнання особи безвісно відсутньою; 4) про оголошення фізичної особи померлою.
Таким чином вирішення питання про зняття особи з реєстраційного обліку залежить, зокрема, від вирішення питання про право користування такої особи жилим приміщенням відповідно до норм цивільного законодавства (зазначена правова позиція викладена в постанові Верховного Суду України від 16 січня 2012 року у справі № 6-57цс11).
Враховуючи вищевикладене суд приходить до висновку, що своїм діянням ОСОБА_2 порушує законні права та інтереси ОСОБА_1, а тому позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.
Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Керуючись ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст.316, 317, 319, 321, 328, ч.2 ст.386, ст.391 ЦК України, ст. 72 ЖК України, ст.ст. 5, 10, 11, 15, 60, 209, 212 215, 224-226 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Межівська селищна рада про усунення перешкод у здійсненні власником права користування та розпорядження майном задовольнити повністю.
Усунути перешкоди у здійсненні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, як власником, права користування та розпорядження належним йому нерухомим майном житловим будинком по вул. Колгоспна, 49, смт. Межова, Межівського району, Дніпропетровської області, шляхом позбавлення ОСОБА_2 права користування зазначеним житловим приміщенням.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, судові витрати в розмірі 640 (шестиста сорока) гривень.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Межівський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.
Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку, а строк на апеляційне оскарження рішення суду починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_3