Справа № 128/617/17
РІШЕННЯ

Іменем України

14 квітня 2017 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючого судді: Ганкіної І.А.

при секретарі: Жигаровій Д.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1, за участі третіх осіб на боці позивача без самостійних вимог ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, до ОСОБА_5 про визнання права власності на 1/5 частку квартири в порядку спадкування за законом,-

Встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулись з позовом до ОСОБА_5, за участі третіх осіб на боці позивача без самостійних вимог ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на 1/5 частку квартири в порядку спадкування за законом, посилаючись на те, що відповідачка за позовом ОСОБА_5 рідна сестра позивача, треті особи на боці позивача без самостійних вимог ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6 дружина та дочки позивача. 24.09.2015 року помер його батько ОСОБА_7, а/з 69 вчинений виконкомом Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області. Відповідно до свідоцтва про народження позивача, видане Якушинецькою сільською радою Вінницького району а/з № 69 від 13.08.1959 року ОСОБА_7 є батьком позивача. Відповідно до свідоцтва про шлюб, виданого Некрасівською сільською радою 01.11.1981р. а/з № 20, ОСОБА_2 є дружиною позивача. Всім сторонам ОСОБА_7, позивачу та третім особам без самостійних вимог ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_6 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_1 .Хмельницького в с. Якушинці відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 23.06.1994р. виданого на підставі розпорядження голови Вінницької РДА від 23.06.1994 року №214, зареєстровано в книзі №13 за реєстровим № 19/32 28.06.1994 р. КП «ВООБТІ». Після смерті батька позивача ОСОБА_7 відкрилась спадщина на 1/5 частку квартири АДРЕСА_2, яка належить померлому відповідно до вищезазначеного свідоцтва. Спадкова квартира має житлову площею 16,4 кв.м. складається з кімнати 16,4 кв.м., кухні 8,6 кв.м., вбудованої шафи 5,2 кв.м. та веранди 4,5 кв.м. Відповідно до довідки ТОВ «Флореаль плюс» від 25.12..2016 року орієнтовна вартість квартири становить 100000 грн, вартість 1/5 частки квартири складає 20 000 гривень. В визначений законом шестимісячний строк, ОСОБА_1, звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом. Від відповідачки - дочки померлого ОСОБА_8 надійшла заява про відмову від прийняття спадщини. Нотаріусом Вінницької районної державної нотаріальної контори до майна померлого 24.09.2015 р. ОСОБА_7 заведена спадкова справа № 14/2016. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 21.02.2017р. №366/02-31 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, оскільки у свідоцтві про право власності на житло від 24.06.1994 р. виданого Вінницькою районною державною адміністрацією згідно з розпорядженням від 23.06.1994р. №214 не зазначений розмір частки кожного співвласника у праві власності на зазначену квартиру. Оскільки квартира АДРЕСА_3 належала на праві спільної сумісної власності пятьом особам: померлому батьку ОСОБА_7, позивачу, його дружині ОСОБА_2, дочкам позивача ОСОБА_3А, ОСОБА_4, то частки всіх співвласників є рівними, складають по 1/5 частці, тому позивач має право на спадкування 1/5 частки квартири. Тому визнання права позивача на спадкування можливе тільки в судовому порядку.

Зазначені обставини унеможливлюють реалізацію позивачами права, щодо передбаченого законом оформлення факту прийняття спадщини, в звязку з чим він змушений звернутися до суду за захистом своїх прав та інтересів з даним позовом, в якому просять суд визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7

В судове засідання сторони не зявилися, попередньо надали заяви, якими просять справу слухати в їх відсутність.

Представник позивача - адвокат ОСОБА_9, позов підтримує, просить його вимоги задоволити. Змін та доповнень не має.

Відповідач по справі ОСОБА_5 не заперечує проти задоволення позовних вимог, просить слухати справу у її відсутність.

Треті особи ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, не заперечують проти задоволення позовних вимог ОСОБА_1

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку сторін, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

24 вересня 2015 року помер ОСОБА_7 в с. Якушинці Вінницького району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії 1-АМ № 332878 від 25.09.2015 року, виданого виконавчим комітетом Якушинецької сільської ради Вінницького району Вінницької області (а.с. 5).

15 березня 1990 року померла ОСОБА_10 в с. Якушинці Вінницького району Вінницької області, що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії 1-АМ № 364972 від 30.11.2016 року, виданого повторно (а.с.6).

ОСОБА_1 є рідним сином померлих ОСОБА_7 та ОСОБА_10, що підтверджується копію свідоцтва про народження позивача, серії І-УР № 601806 від 13.08.1959 року (а.с.7).

Відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 23.06.1994 року померлому ОСОБА_7 та членам його сімї - ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_11, ОСОБА_6А, належить квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 (а.с.8-9).

Відповідно до довідки № 108 від 25.12.2016 року виданої ТОВ «Флореаль-Плюс», орієнтована ринкова вартість складає 100 000 тис грн (а.с.10).

ОСОБА_2 дружина позивача, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.11). та ОСОБА_3, ОСОБА_6 - дочки позивача, що підтверджується копією свідоцтв про їх народження (а.с.12-15).

Однак оформити свої спадкові права ОСОБА_1 в нотаріальному порядку не має можливості, що підтверджується постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії державного нотаріуса Вінницької районної державної нотаріальної контори від 21 лютого 2017 року за № 366/02-31 (а.с.4).

Інших спадкоємців не має. Заповіт не вчинявся.

За змістом ст.13 Конвенції про захист прав і основоположних свобод кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Відповідно до ст. 368 ЦК України, спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Згідно до ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до ст.392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно ч.1 ст.1226 ЦК України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

За ст. 328 ЦК України, відповідно до якої право власності набувається на підставах, що не заборонені законом.

Статтею 16 Цивільного кодексу України визначено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Згідно зі ст.1217 ЦК України спадкування майна померлого громадянина може здійснюватися за законом чи за заповітом.

Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від спадкодавця до спадкоємців, до складу спадщини входять всі права та обовязки, що належали спадкодавцю на момент відкриття спадщини і не припинилися в наслідок його смерті.

За 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку , встановленого ст.1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Як зазначено у п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» за №20 від 22.12.1995 року частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 зазначено, що «...зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном «визначення часток» законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні.

Частинами 1-3 статті 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Відповідно до вимог статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини .

Стаття 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з нормами ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними. Спадкоємці за усною угодою між собою, якщо це стосується рухомого майна, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них. Спадкоємці за письмовою угодою між собою, посвідченою нотаріусом, якщо це стосується нерухомого майна або транспортних засобів, можуть змінити розмір частки у спадщині когось із них.

Розглядаючи дану цивільну справу, визначаючись щодо заявлених вимог, суд виходив з того, що відповідно до ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень; згідно ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

За даних обставин суд приходить до висновку, що права позивачів на спадщину є доведеним, а тому позовні вимоги підлягають до задоволення та визнання за позивачем право власності, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_7

Вищевикладене дає суду законні підстави для задоволення позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 368,370,392, 1216, 1217,1218, 1226, 1264, 1268 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 15, 60, 158, 174, 197, 212 215, 256 ЦПК України, суд

Вирішив:

Позов задовольнити.

Визначити, що розмір частки померлого 24.09.2015 року ОСОБА_7 в праві спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_5 становить по 1/5 частки.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_7, який помер 24.09.2015 року на 1/5 частки квартири АДРЕСА_6 та області загальною площею 34,7 кв.м., житловою площею 16,4 кв.м. що складається з кімнати площею 16,4 кв.м., кухні 8,6 кв.м., вбудованої шафи 5,2 кв.м, веранди 4,5 кв.м.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції. Апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.А. Ганкіна