Справа № 202/2303/17
Провадження № 2/202/1475/2017
ІНДУСТРІАЛЬНИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

21 квітня 2017 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Слюсар Л.П.,

за участю секретаря Георгієвських Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпро цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка у квітні 2017 року звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 30 вересня 2000 року вона зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 у Відділі реєстрації актів громадянського стану виконкому Індустріальної районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис № 652. Від шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказала, що спільне життя з відповідачем не склалося. Зазначила, що протягом останніх шести років сімейне життя між ними поступово погіршувалося, а останні півтора року життя подружжям зводилося лише до співмешкання в одному житловому приміщені та вирішення загальних побутових питань, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення між нами шлюбних відносин з лютого 2017 року. Вказала, що спільне життя подружжям з Відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов'язки з ведення спільного господарства. Відповідач постійно нехтує сімейними цінностями, такими як: повага до дружини, піклування про створення в сім'ї доброзичливої сприятливої морально-психологічної атмосфери, не приймає участі у вирішенні важливих побутових потреб, а матеріальне забезпечення носить нестабільний характер. Крім цього, з боку та з ініціативи Відповідача систематично влаштовуються скандали, у тому числі у присутності їхньої дитини, пред'являються необґрунтовані претензії. Поновлювати шлюбні стосунки з відповідачем не збирається, спільне проживання та збереження сімї неможливе. Прізвище після розірвання шлюбу просила не змінювати.

Позивачка в судове засідання не зявилася. Відповідно до заяви від 20.04.2017 року просила суд розгляди справу без її участі, позовні вимоги підтримала та просила шлюб розірвати.

Відповідач в судове засідання не зявився. Відповідно до заяви від 19.04.2017 року просив суд розгляди справу без його участі, позовні вимоги визнав та не заперечував щодо розірвання шлюбу.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 56 СК України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування на їх збереження, в тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу.

З матеріалів справи судом встановлено, що 30 вересня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Індустріальної районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис № 652, був зареєстрований шлюб між ОСОБА_4 та ОСОБА_2, прізвище дружини після одруження ОСОБА_2. У зазначеному шлюбі народилася спільна дитина донька, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження, актовий запис № 301 від 25 квітня 2001 року, доданого до матеріалів справи, у якому батьками зазначено позивача та відповідача.

Судом встановлено, що між сторонами були фактично припинені шлюбні стосунки, примирення неможливе. Спори щодо місця проживання дітей та поділ майна відсутні.

Відповідно до ст. 120 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги інші обставини життя подружжя.

Шлюбні стосунки між сторонами фактично припинені, сторони не бажали поновлювати стосунки, будь-яких заходів до примирення сторони не приймають, оскільки збереження шлюбу суперечить інтересам сім`ї, а тому надання сторонам строку для примирення суд вважає недоцільним.

Причиною розпаду сімї є різниця характерів, відсутність між позивачкою та відповідачем взаєморозуміння і довіри, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки з ведення спільного господарства та виховання дітей, втрата почуттів взаємної любові та поваги.

При постановленні рішення суд враховує те, що сімейно-шлюбні відносини припинені, сторони наполягали на розірванні шлюбу, зберігати шлюб не бажають, спір про майно відсутній, тому суд приходить до висновку, що сімя сторін розпалася остаточно та не може бути відновлена.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше сумісне проживання подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що має суттєве значення.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на його користь.

Керуючись ст. ст. 104, 110 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 3, 7, 10, 11, 15, 57, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_4) ОСОБА_5 та ОСОБА_2, зареєстрований 30 вересня 2000 року Відділом реєстрації актів громадянського стану виконкому Індустріальної районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис № 652, які мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 розірвати.

Прізвище ОСОБА_1 після розірвання шлюбу не змінювати.

Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 640 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі протягом десяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л.П. Слюсар