Справа № 357/1804/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Цуранова А. Ю. ,

при секретарі Солом'яна Л. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Біла Церква заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Узинська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

20.02.2017 року заявник через свого представника звернувся до суду з вищезазначеною заявою.

Посилаючись на відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у звязку з відсутністю доказів на підтвердження факту проживання із спадкодавцем, заявник просив встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 зі спадкодавцем ОСОБА_2 на момент відкриття спадщини за адресою: Київська область, Білоцерківський район, м. Узин, вул. Восток-1, буд. 25.

В судовому засіданні заявник та його представник підтримали подану заяву та просили її задовольнити, пояснивши, що встановлення даного факту потрібно для отримання спадщини заявником після смерті його матері.

Крім того, представник заявника зазначив, що оскільки саме нотаріус виносила постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, тому в поданій заяві заінтересованою особою вказана Узинська міська державна нотаріальна контора.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Факти, які суд може встановити своїм рішенням передбачені ч. 1 ст. 256 ЦПК України. З огляду на ч. 2 цієї ж статті, даний перелік не є вичерпним.

Згідно ч. 4 ст. 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Як вбачається із змісту поданої заяви, а також пояснень заявника та його представника, встановлення факту постійного проживання необхідне заявнику для вирішення питання про прийняття спадщини, до складу якої входить нерухоме майно.

У відповідності до положень частин 1-3 ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою, переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Разом з цим, відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, оскільки територіальна громада має право претендувати на спадщину в порядку ст. 1277 ЦК України, тому встановлення вказаного заявником факту пов'язано з вирішенням спору про право, а тому суд вважає за необхідне подану заяву про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду на підставі ч. 4 ст. 256 ЦПК України.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 210, 256 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Узинська міська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_3