Справа № 754/5455/17
У Х В А Л А

Іменем України

27 квітня 2017 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва Панченко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки квартири.

Перевіривши виконання вимог ст. ст. 119-120 ЦПК України по поданій заяві судом було встановлено наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною 2 та ч. 4 ст. 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

У відповідності до норм чинного законодавства, обов'язковими критеріями позовної заяви є:

1)вступна частина;

2)описово - мотивувальна частина;

3)резолютивна частина;

4)додатково - заключна частина.

Отже, враховуючи дані вимоги, в резолютивній частині позовної заяви мають бути зазначені основні і додатквові позовні вимоги до відповідача, порядок і спосіб їх задоволення.

Як зазначено в ч. 5 с. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана, фізичною особою або фізичною особою - підприємцем справляється судовий збір в сумі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 640 гривень та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить - 8000 гривень.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Як вбачається з поданої ОСОБА_1 позовної заяви, пункт 3 прохальної частини позову не обґрунтований позивачем, оскільки, як вбачається з копії свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Колодій Г.М. 19.03.2009 року, позивач вже є спадкоємицею ? частки майна померлої ОСОБА_7.

Також, з прохальної частини позовної заяви вбачається, що позивачем висуваються дві вимоги майнового характеру, а саме, просить суд: виділити їй частку у спільній власності на квартиру АДРЕСА_1 в розмірі 1/6 частини квартири та просить: виділити їй в натурі частку у спільній власності на квартиру АДРЕСА_1 в розмірі 1/6 частини квартири та 1/4 частини від 1/6 спадкового майна. А також висуває вимогу немайнового характеру, просить суд: зобов'язати відповідачів не чинити їй перешкод у користуванні виділеною часткою, а з квитанції про сплату судового збору, долученої до матеріалів позовної заяви, вбачається, що позивачем сплачено судовий збір лише за одну вимогу немайнового характеру та не вказано ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Разом з тим, позивачем заявляється вимога про зобов'язання відповідачів не чинити їй перешкод у користуванні виділеною часткою, проте, дана вимога є передчасною, крім того, позивачем не наведено обставин, на підтвердження того, що відповідачами по справі, взагалі, чиняться їй перешкоди у користуванні квартирою та не надано щодо цього доказів.

Як зазначено в ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, позивачу необхідно усунути вищевказані недоліки.

Керуючись ст. ст. 119-121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виділення частки квартири, - залишити без руху.

Встановити строк для усунення недоліків п'ять днів з дня отримання копії ухвали суду. У разі не усунення недоліків заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: