Справа 688/800/17
№ 2/688/493/17
Рішення

Іменем України

10 травня 2017 року м. Шепетівка

Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області в складі:

головуючої судді Козачук С.В.,

з участю секретаря судового засідання Гаврилової Н.К.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в м.Шепетівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

у березні 2017 року позивач ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 17.05.2014 року, актовий запис № 3. В обгрунтування позову посилається на те, що від шлюбу мають доньку Віолєтту, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя між ними не склалось, у звязку з тим, що відповідач зловживає алкогольними напоями, перебуваючи у нетверезому стані, вчиняє вдома скандали, сварки, погрожує їй фізичною розправою, така негативна атмосфера у сім'ї шкодить здоровю дитини та її. На неодноразові прохання припинити таку негідну поведінку не реагує. Вони разом, як сім'я сім місяців не проживають, спільне господарство не ведуть. Вважає, що їх шлюб носить формальний характер і примирення між ними не можливе, а тому просить суд шлюб між ними розірвати, після розірвання шлюбу відновити їй дошлюбне прізвище «Блиндюк».

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилась, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позов підтримала з підстав, викладених у ньому. Вказала, що дитина після розірвання шлюбу залишиться проживати з нею.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявився, подав до суду заяву, у якій просив розгляд справи провести у його відсутність, позов визнав, вказав, що дитина проживатиме з позивачем, просив строк на примирення не надавати, оскільки сім'я розпалась в серпні 2016 року і зберегти її неможливо.

З'ясувавши письмові думки сторін, викладені у письмових заявах, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що позов належить задовольнити.

Відповідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Статтею 113 Сімейного кодексу України передбачено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Як встановлено в суді, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрували шлюб 17.05.2014 року, про що складено відповідний актовий запис за №3. Прізвище після державної реєстрації шлюбу: чоловіка ОСОБА_2, дружини ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-БВ № 109409, виданим 17.05.2014 року виконавчим комітетом Рилівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області.

Від спільного проживання у сторін є донька ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про її народження серії І-БВ № 225587, виданим 19.08.2014 року виконавчим комітетом Рилівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області.

Також судом встановлено, що сторони сімейні відносини не підтримують, з серпня 2016 року разом, як сімя, не проживають, спільного господарства не ведуть, взаємини між ними зіпсувалися, внаслідок чого вони втратили взаєморозуміння, а згодом почуття любові та поваги один до одного.

Дитина після розірвання шлюбу проживатиме разом з позивачем, спору щодо цього у сторін немає.

Відповідно до ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч.ч.3, 4 ст.56 Сімейного кодексу України, кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість.

Факт не проживання позивача і відповідача однією сімєю та відсутність спільного побуту суд розцінює як підтвердження розладів шлюбних відносин, формального існування шлюбу між ними. Неприязні стосунки між подружжям, відсутність взаєморозуміння, постійні конфлікти і сварки між сторонами, в тому числі і в присутності дитини, можуть негативно відобразитись на її вихованні. Отже, підстав для надання сторонам строку на примирення, суд не вбачає.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до переконання, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, їхньої дитини, являється порушенням їх права на повагу до сімейного життя, що розцінюється судом як таке, що має істотне значення, а тому шлюб належить розірвати та відновити позивачу дошлюбне прізвище "Блиндюк".

Згідно із ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесенні нею і документально підтвердженні судові витрати.

А тому, судові витрати понесені позивачем та документально підтверджені, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на її користь.

На підставі ст.ст. 24, 56, 110, 112, 113,114 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212 215 ЦПК України, суд

вирішив:

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 17 травня 2014 року виконавчим комітетом Рилівської сільської ради Шепетівського району Хмельницької області, актовий запис №3 розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити позивачу дошлюбне прізвище "Блиндюк".

Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_2) судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.

Рішення суду після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Хмельницької області через Шепетівський міськрайонний суд Хмельницької області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.В. Козачук