Справа № 638/7932/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді - Семіряд І.В.

при секретарі - Романовій О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Дзержинського районного суду міста Харкова заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання зі спадкоємцем та визнання права власності в порядку спадкування за законом,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визначити розмір часток співвласників у спільному сумісному майні - квартирі № 40 будинку № 62 «А» на проспекті Перемоги в м. Харкові, встановивши, що доля його батька ОСОБА_2 становить 1/2 частину спірної квартири, доля померлої матері ОСОБА_4 (померла 12 вересня 2016 року) в цій квартирі становила теж 1/2 частину, припинити право спільної сумісної власності на спірну квартиру; встановити факт його постійного проживання разом спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини, а саме: з травня 2016 року і до дня смерті спадкодавця 12 вересня 2016 року за місцем відкриття спадщини у кварти № 40 у будинку № 62 «А» на проспекті Перемоги в м. Харкові; визнати за ним право власності на 1/6 частину вказаної квартири в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5, померлої 12 вересня 2016 року.

Разом з позовною ОСОБА_1 подав суду заяву про забезпечення позову, в якій просить заборонити Десятій харківській державній нотаріальній конторі (61166. м. Харків, вул. Бакуліна, 1) вчинення будь яких дій щодо видачі будь-кому із спадкоємців свідоцтва і право власності у порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, що померла 12 вересня 2016 року та проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 «А», кв.40 до закінчення провадження по даній справі.

Свої вимоги заявник обґрунтовує тим, що в провадженні суду перебуває зазначена цивільна справа. У теперішній час, Десятою харківською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа № 35/ 2017 за заявами спадкоємців ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та готуються документі для вказаних спадкоємців. Згідно поданою до суду заяви, спадкоємці є відповідачами. У квітні 2017 року він звернувся до нотаріуса, щоб оформити спадщину, однак нотаріус не захотіла його слухати, що він проживаю з батьком у спадковій квартирі та на момент відкриття спадщини також там проживав. Нотаріус написав письмову відмову, посилаючись на те, що він пропустив строк звернення до нотаріуса для прийняття спадщини. Хоча, у відповідності до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України вважав, що прийняв цю спадщину фактично, оскільки на момент смерті постійно проживав зі спадкодавцем. Нотаріусом було рекомендоване звернутись до суду з приводу законної реалізації його спадкових прав.

Вважає, що рішення суду може вплинути на його долю у спадковому майні, а також на долі між спадкоємцями ОСОБА_2 та ОСОБА_3, а у разі отримання спадкодавцями свідоцтв на право власності унеможливить виконання рішення суду.

Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо неприйняття заходів забезпечення позову може утруднити його виконання після ухвалення рішення, якщо позовні вимоги будуть задоволені судом.

Разом з тим відповідно до ч.2 ст.151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено:

1) причини, у звязку із якими потрібно забезпечити позов,

2) вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

3) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Згідно з ч. 3 ст. 152 ЦПК України передбачено, що види забезпечення позову мають бути спів мірними із заявленими позивачем вимогами.

Пленумом Верховного Суду України в постанові №9 від 22.12.2006р. звернуто увагу на те, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з»ясувати дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам. При встановленні зазначеної відповідності слід врахувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Згідно з ч.1 ст.152 ЦПК України одними з видів забезпечення позову є заборона вчиняти певні дії .

Судом встановлено, що між сторонами дійсно виник спір, після смерті ОСОБА_4, яка померла 12 вересня 2016 року заведена спадкова справа № 35/2017, у разі отримання спадкодавцями свідоцтв на право власності унеможливить виконання чи утруднення виконання можливого рішення суду, а тому, суд приходить до висновку про доцільність вжиття заходів забезпечення позову, шляхом заборони заборонити Десятій харківській державній нотаріальній конторі вчинення будь яких дій щодо видачі будь-кому із спадкоємців свідоцтва і право власності.

Ці заходи суд вважає достатніми для забезпечення позову та досягнення цілей, зазначених у ч.4 ст.151 ЦПК України..

Керуючись ст.ст. 151, 152, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову задовольнити:

Вжити заходи забезпечення позову шляхом заборони Десятій харківській державній нотаріальній конторі (61166. м. Харків, вул. Бакуліна, 1) вчинення будь яких дій щодо видачі будь-кому із спадкоємців свідоцтво про право на спадщин у порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, що померла 12 вересня 2016 року та проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 «А», кв.40.

Копію ухвали для виконання направити Десятій харківській державній нотаріальній конторі.

Ухвала про забезпечення позову підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути предявлена до виконання протягом 1 (одного) року з наступного дня після її постановлення.

Оскарження ухвали про забезпечення позову не зупиняє її виконання.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-ти денний строк з дня винесення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ : Семіряд І.В.