Справа № 739/2160/16-ц
Номер провадження 2/739/229/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2017 року м.Новгород-Сіверський

Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області у складі: головуючого судді Іващенка А.І. за участі: секретаря Неживець К.В. представника позивача ОСОБА_1 адвоката Костюченка В.К. розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до Кудлаївської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області про встановлення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 (далі позивачка) звернулася до суду з позовом до Кудлаївської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області (далі відповідач) про встановлення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини її батька ОСОБА_4, який помер 15.04.2004року. Свої позовні вимоги мотивує тим, що після смерті її батька відкрилася спадщина, до складу якої входить право на земельну частку (пай), розташовану на території Кудлаївської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області. Пропуск строку пояснює тим, що вважала, що діяли нові правила прийняття спадщини і спадщина приймається шляхом фактичного прийняття . У зв'язку з цим просить встановити додатковий строк, достатній для прийняття спадщини після смерті її батька, строком у три місяці. У судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 позовні вимоги свого довірителя підтримала та просила їх задовольнити. Адвокат Костюченко В.К. в судовому засідання зазначив що позивачка не усвідомлювала нові правила прийняття спадщини та була впевнена, що вона прийняла спадщину після смерті свого батька, тому суд повинен визнати дані обставини як поважними та задовольнити позовні вимоги. Представник відповідача у судове засідання не зявився, при цьому подав заяву про розгляд справи без його участі в якій зазначив, що не заперечує проти задоволення позову. Заслухавши пояснення представника позивачки, адвоката та дослідивши матеріали справи та наявні у них докази, суд приходить до наступних висновків. Як встановлено, згідно свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 23.05.1961 року батьком позивачки ОСОБА_5 є ОСОБА_4. (а.с.5) Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_2 від 18.10.1975 року ОСОБА_5 зареєструвала шлюб з ОСОБА_6 та після укладення шлюбу змінила прізвище на «ОСОБА_3» (а.с.5). З наявної в матеріалах справи ксерокопії свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_7 (а.с.4). На пропозицію суду усунути вищезазначений недолік та надати суду належний документ, надавши сторонам час та оголосивши перерву сторони в судове засідання не з'явились, про час та дату судового розгляду були повідомлені належним чином, ніяких заяв та клопотань щодо відкладення судового розгляду до суду не надходило, навпаки надійшло клопотання про розгляд справи за відсутності представника позивачки, суд розглянув справу на підставі матеріалів цивільної справи. Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно частини четвертої статті 1268 ЦК України малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 цього Кодексу. Частиною першою статті 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Частинами першою та другою статті 1220 ЦК України передбачено, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Позивачка відповідно до статті 1261 ЦК України належить до першої черги спадкоємців ОСОБА_4 за законом. При цьому, відповідно до частини першої статті 1269 ЦК України для прийняття спадщини після смерті її батька позивачка повинна була подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, тобто дня смерті ОСОБА_4, однак цього не зробила. Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. Частиною третьою статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Відповідно до роз'яснень, що містяться в абзаці 6 пункту 24 постанови пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №8 від 30 травня 2008 року вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Згідно висновків Верховного Суду України, які містяться у постановах від 26 вересня 2012 року та 04 листопада 2015 року, винесених за результатами розгляду справ №6-85цс12 та №6-1486цс15 відповідно, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними. Відповідно до роз'яснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, які містяться у листі від 16 травня 2013 року судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови. Як з'ясовано, позивачка мотивує пропуск строку для подання заяви про прийняття спадщини після її батька тим, що, вона вважала, що спадщина їй і так належатиме, тобто мотивує позов своєю юридичною необізнаністю щодо порядку прийняття спадщини, про що такі міркування в судовому засіданні висловлював і адвокат. Вказана обставина, виходячи зі змісту наведених вище правових приписів, висновків Верховного Суду України та роз'яснень, не може розглядатись як поважна причина пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки не становила для позивачки об'єктивних, непереборних, істотних труднощів в поданні заяви про прийняття спадщини. Відсутність у представника відповідача заперечень проти задоволення позову жодним чином не спростовує вказаних висновків суду. Більш того представником позивачки ОСОБА_1 та адвокатом Костюченко В.К. суду не надано жодного доказу щодо інших осіб відповідного ступеню споріднення за законом з померлим спадкодавцем. За таких обставин у задоволенні позовних вимог про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини необхідно відмовити повністю у зв'язку з їх необґрунтованістю. На підставі викладеного, керуючись статтями 1221, 1223, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, статтями 2, 10, 11, 60, 88, 174, 209, 212-215, 218, 294 ЦПК України, суд-

В И Р I Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_3 до Кудлаївської сільської ради Новгород-Сіверського району Чернігівської області про встановлення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини - відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Чернігівської області через Новгород-Сіверський районний суд Чернігівської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя А.І.Іващенко