Справа № 405/1871/17
Провадження №2/405/467/17
У Х В А Л А

13 квітня 2017 року Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Іванова Л.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом та виділення в натурі часток майна,-

В С Т А Н О В И Л А:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в порядку цивільного судочинства шляхом предявлення позову до суду звернулися з даним позовом до Ленінського районного суду м. Кіровограда до відповідача ОСОБА_3, в якому просили визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частку квартири № 126, розташованої за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А», визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частку квартири № 126, розташованої за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А»; усунути перешкоди у користуванні належним позивачам майном, шляхом примусового проникнення та вселення позивачів до житлового приміщення, за місцем реєстрації, з передачею відповідачем окремих ключів від квартири № 126, розташованої за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А»; здійснити поділ спільного майна квартири № 126, розташованої за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А», між співвласниками, з виділенням в натурі по 1/3 частки кожному та встановленням порядку, способу та часу поділу зазначеної спільної квартири; встановити порядок користування та межі відповідальності за утримання майна кожного зі співвласників, з метою встановлення меж відповідальності співвласників за утримання майна, та встановити наступний порядок сплати витрат на утримання спільного майна, а саме: по 1/3 суми загальних витрат на утримання майна з кожного із співвласників квартири, без відокремлення особових рахунків.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому ЦПК України, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб визначений законами України (ст. 4 ЦПК України).

Вимоги щодо форми та змісту позовної заяви визначені у ст.119 ЦПК України, при цьому дотримання належної форми та змісту є гарантією реалізації особою права на предявлення позову.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Так, п.п. 3, 4, 5, 6 частини 2 вказаної статті передбачено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Таким чином, пунктом 3 частини 2 статті 119 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

При цьому, зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду (наприклад, відшкодування шкоди). По суті, зміст позовних вимог - є відображенням прохальної частини позовної заяви.

Так, із змісту позовної заяви вбачається, що позивач ОСОБА_1 вказує на завдану їй протиправними діями відповідача моральну шкоду, яку вона (ОСОБА_1В.) оцінює у розмірі 250 000 грн., при цьому, в прохальній частині позовної заяви позовна вимога про стягнення з відповідача на її (позивача ОСОБА_1В.) користь моральної шкоди у розмірі 250 000 грн., - відсутня, у звязку з чим є необхідним уточнити зміст позовних вимог.

При цьому, відзначається, що позовна вимога про відшкодування моральної шкоди, яка є позовною вимогою немайнового характеру, та яка подана фізичною особою, оплачується судовим збором, ставка якого відповідно до пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Крім того, відповідно до п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна, при цьому вартість майна це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. В якості доказу вартості майна суду можуть бути надані договори купівлі продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, довідки про ринкову вартість майна в даній місцевості.

Пункт 5 частини 2 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України передбачає викладення в позовній заяві обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, при цьому, порушене, невизнане або оспорюване субєктивне право, свободи чи інтереси, які зазначені позивачем у прохальній частині позову, повинні бути обґрунтовані обставинами, які є юридичними фактами, що в сукупності складають зміст позову. Під підставами позову слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Хоча стаття 119 ЦПК України не вимагає від позивача обовязкового зазначення правової підстави позову, тобто вказівки на норму права, яка регулює спірні правовідносини, тим не менш позивач повинен в обґрунтування своїх вимог посилатися на те право, захисту якого він вимагає.

Окрім того, пунктом 6 частини 2 статті 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 131 ЦПК України сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті.

Виходячи з аналізу зазначених процесуальних норм та з положень ч.3 ст. 10 ЦПК України, яким закріплено принцип змагальності сторін, за яким кожна сторона повинна довести суду ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень, позивач у позовній заяві повинен на підтвердження підстав позову зазначити, та, в подальшому, відповідно до положень ч. 1 ст. 131 ЦПК України, подати докази, які підтверджуватимуть кожну обставину, яка входитиме до предмета доказування.

Предметом зазначеного позову є визнання за позивачами права власності по 1/3 частині квартири АДРЕСА_1, усунення перешкод у користуванні власністю квартирою № 126 в будинку № 19 «А» по провулку Фортечний у м. Кропивницький шляхом вселення, поділ спільного майна квартири № 126 в будинку № 19 «А» по пров. Фортечному у м. Кропивницькому, а також встановлення порядку користування зазначеною квартирою.

При цьому, позивачі у позовній заяві на обґрунтування заявлених позовних вимог зазначають, що відповідач, шляхом самовільного заволодіння житловим приміщенням - квартирою № 126, яка знаходиться за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, 19 «А», та яка була набута у власність позивачами шляхом приватизації нерухомого майна, проведеної 18 листопада 1997 року, а також відповідач у звязку зі зміною замків та встановленням власного порядку користування та розпорядження майном, порушив право власності позивачів на вказане житлове приміщення, у звязку з чим, є необхідним позивачам зазначити у позовній заяві серед доказів підстави набуття права власності на житло квартиру № 126, яка знаходиться за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, 19 «А», а також, документи, які підтверджують право власності останніх та зазначене майно.

Крім того, у заяві є необхідним зазначити також підстави звільнення від доказування, визначені ст. 61 ЦПК України, якщо такі мають місце.

Окрім того, згідно з вимогами ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

При цьому, відзначається, що позивачем ОСОБА_1 був сплачений судовий збір на суму 640 грн. 00 коп. за подачу до Ленінського районного суду м. Кіровограда позовної заяви.

Разом з тим, із змісту позову встановлено, що позов предявлено до суду двома позивачами ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які щодо другої сторони відповідача по справі, діють в цивільному процесі самостійно, при цьому, позов містить чотири позовні вимоги, серед яких, вимога майнового характеру визнання права власності, та позовні вимоги немайнового характеру поділ спільного майна, шляхом виділення часток у власності в натурі, усунення перешкод у користуванні майном та встановлення порядку користування та меж відповідальності за утримання майна кожного із співвласників.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України Про судовий збір за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Так, відповідно до частини 1 статті 4, підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 2 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01 січня 2017 року розмір мінімальної заробітної плати визначено в розмірі 1600 грн. 00 коп.

Крім того, відповідно до п. 16 Постанови Пленуму ВСС України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто, як зі спору майнового характеру.

При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п.4 ч.2 ст. 119 ЦПК України такий обов`язок покладається на позивача.

Окрім того, як роз'яснив в п.10 Постанови "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року №10 Пленум Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є обєктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті.

Також, судом відзначається, що відповідно до ч. 6 ст. 6 Закону Україна «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

З огляду на викладене вище, враховуючи, що позивачами пред`явлено декілька позовних вимог, з яких, зокрема, вимога майнового характеру, а саме: визнання за ОСОБА_1 та ОСОБА_2 права власності по 1/3 частки квартири № 126 за кожною, яка розташована за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А», а також вимоги немайнового характеру поділ спільного майна, шляхом виділення в натурі часток у власності, усунення перешкод у користуванні майном квартирою № 126, яка розташована за адресою: м. Кропивницький, провулок Фортечний, будинок № 19-«А», та встановлення порядку користування та межі відповідальності співвласників на утримання майна, кожному із позивачів пропорційно долі поданих кожним з них вимог необхідно сплатити судовий збір за подання позовної вимоги майнового характеру, при цьому, з урахуванням визначеної позивачами та підтвердженої документально ціни позову, та кожним позивачем окремим платіжним документом необхідно сплатити судовий збір за позовні вимоги немайнового характеру у розмірі по 1920, 00 грн. кожним (640, 00 грн. 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб х на 3 позовні вимоги немайнового характеру), враховуючи вже сплачений судовий збір позивачем ОСОБА_1 на суму 640,00 грн.

При цьому, відзначається, що відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ст.82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо), суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а так само на зазначених вище підставах, зокрема, майновий стан сторони, може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене позивачем в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом, при цьому особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Крім того, позивач (позивачі) в позовній заяві просять забезпечити позов шляхом накладення арешту на спірне майно, а саме: квартиру № 126 в будинку № 19- «А» по провулку Фортечному у м. Кропивницькому, разом з тим, за змістом ч.1 ст.151 ЦПК України єдиною підставою для забезпечення позову є відповідне окреме клопотання у формі мотивованої заяви будь-якої з осіб, котрі беруть участь у справі, яка має відповідати вимогам, зазначеним у ст.ст.151, 152 ЦПК України.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у звязку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Частиною 4 статті 151 ЦПК України передбачено, що до заяви про забезпечення позову додається документ, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Положеннями Закону України Про судовий збір передбачено, що ставка судового збору за подання до суду заяви про забезпечення доказів або позову, які подано фізичною особою, становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня календарного року, в якому заява подається до суду, тобто 320 грн. 00 коп., виходячи з прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01.01.2017 року становить 1600 грн. 00 коп.

Таким чином, позивач (позивачі) у даному випадку повинен (повинні) подати відповідне окреме клопотання у формі мотивованої заяви про забезпечення позову, з дотриманням вимог, зазначених у ст.151 ЦПК України та сплатити судовий збір за подання заяви про забезпечення позову у розмірі 320 грн. 00 коп.

Враховуючи, що дана заява подана без додержання вимог, викладених в ст. 119 ЦПК України, то відповідно до ст.121 ЦПК України вона підлягає залишенню без руху з наданням позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання останніми ухвали, при цьому, усунення зазначених в ухвалі суду недоліків позовної заяви, передбачає подання позивачами належно оформленої позовної заяви з її копіями в новій редакції, яка за змістом і формою повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 119, 120, ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житлом та виділення в натурі часток майна, залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами ухвали.

Запропонувати позивачам в установлений строк виправити зазначені в мотивувальній частині ухвали недоліки позовної заяви, подавши позовну заяву в новій редакції з її копіями та додатками відповідно до кількості відповідачів та сплатити кожнимі із позивачів судовий збір з урахуванням визначеної позивачем та підтвердженої документально ціни позову, а також, враховуючи сплачений судовий збір позивачем ОСОБА_1 на суму 640,00 грн., на рахунок: Отримувач коштів УК у м. Кроп-цький/Ленін.р-н/22030101

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38037409

Банк отримувача ГУ ДКСУ у Кіровоградській області

Код банку отримувача (МФО) 823016 рахунок отримувача 0004

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Назва платежу: Судовий збір (Державна судова адміністрація України, 050), назва суду: Ленінський районний суд м. Кіровограда, а також надати докази сплати судового збору.

В разі невиконання позивачами зазначених вимог позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова