ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

про відмову у відкритті провадження

в частині позовних вимог, залишення позовної заяви без руху

08 серпня 2017 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Чернишова Є.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Борівської селищної ради Фастівського району Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення, з настанням юридичних наслідків та усунення перешкод у приватизації прибудинкової земельної ділянки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із позовом до ОСОБА_2, Борівської селищної ради Фастівського району Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення, з настанням юридичних наслідків та усунення перешкод у приватизації прибудинкової земельної ділянки.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ч.2 ст. ст. 118 ЦПК України, позивач має право обєднати в одній позовній заяві кілька вимог, повязаних між собою. При цьому, вимоги мають бути не лише повязаними, а ще й мають бути такими, що не можуть розглядатися окремо одна від одної.

Як вбачається з позовних вимог, позивачем ставиться питання про визнання дій Борівської селищної ради неправомірнимистосовно надання недостовірної інформації та заперечень щодо права позивача на приватизацію всієї прибудинкової території.

Відповідно до ст. 17 КАС України, юрисдикція адміністративних судів поширюється на правовідносини, що виникають у звязку з здійсненням субєктом владних повноважень владних управлінських функцій.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України та роз'яснень, викладених в абз. 1 п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року № 2, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен виходити з того, що згідно зі ст. 124 Конституції України юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, а за частинами першою і другою ст. 15 ЦПК у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України (ст. 17) або Господарським процесуальним кодексом України (ст.ст. 1, 12) віднесено до компетенції адміністративних чи господарських судів.

При цьому, саме на суд, який розглядає справу, а не на особу, яка звернулася до суду за захистом свого порушеного права, діюче цивільно-процесуальне законодавство покладає обов'язок визначити характер спірних правовідносин сторін, зміст їх правових вимог і матеріальний закон, що їх регулює і яким належить керуватися при вирішення спору (ст. 214 ЦПК України).

Суд вважає, що позивачем не взято до уваги, що вимоги про визнання дій субєкта владних повноважень - Борівської селищної ради стосовно надання недостовірної інформації та стосовно заперечень щодо права позивача на приватизацію всієї прибудинкової території, що є фактично відмовою у вчинені певних дій, та є рішенням субєкта владних повноважень, тому підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до розяснень, викладених в абзаці 1 пункту 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», абз. 3 пункту 15 розяснено, що вимоги позивача до кількох відповідачів можуть бути обєднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно повязані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке обєднання не допускається, якщо відсутня спільність предмета позову. Не допускається обєднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Оскільки не допускається обєднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом, суд відкриває провадження у справі в частині вимог, які належать до цивільної юрисдикції, і відмовляє у відкритті провадження у справі щодо вимог, коли їх розгляд проводиться за правилами іншого виду судочинства.

З огляду на викладене, у відкритті провадження у цій частині позовних вимог до Борівської селищної ради про визнання дій неправомірними стосовно надання недостовірної інформації та заперечень щодо права позивача на приватизацію всієї прибудинкової території слід відмовити, так як зазначена частина позовних вимог підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

З приводу іншої частини позовних вимог суд зазначає наступне.

Пунктом 1 постанови Пленуму Верховного суду України від 31 березня 1995 року № 5 «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення», визначено, що суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, якщо: згідно з законом такі факти породжують юридичні наслідки, тобто від них залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав громадян; чинним законодавством не передбачено іншого порядку їх встановлення; заявник не має іншої можливості одержати або відновити загублений чи знищений документ, який посвідчує факт, що має юридичне значення; встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право.

Так, в зазначеній постанові у п. 3 вказано, що вирішуючи питання про прийняття заяв про встановлення фактів, що мають юридичне значення, судам необхідно враховувати, що ці заяви повинні відповідати як загальним правилам щодо змісту і форми позовної заяви, так і вимогам щодо її змісту. Якщо в заяві не зазначено, який конкретно факт просить встановити заявник, з яких причин неможливо одержати або відновити документ, що посвідчує даний факт, якими доказами цей факт підтверджується або до заяви не приєднано довідки про неможливість одержання чи відновлення необхідних документів, суддя, відповідно до ст. 139 ЦПК, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає заявникові строк для виправлення недоліків. У разі невиконання цих вказівок заява вважається неподаною і повертається заявникові, про що суддя постановляє мотивовану ухвалу.

Важливе значення має вимога про обов'язкове зазначення у заяві мети встановлення юридичного факту, оскільки мета дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки.

З позовної заяви вбачається, що в ній міститься частина вимог, що стосуються встановлення факту перебування на території домоволодіння будинку та споруд, які є власністю ОСОБА_1 та встановлення факту відсутності, у звязку зі знищенням, будинку.

В даному випадку позивачем не вказано, що є метою для встановлення цих фактів, не вказано також з яких причин неможливо посвідчити даний факт у позасудовому порядку, якими доказами цей факт підтверджується, не приєднано доказів про неможливість посвідчення даного факту.

Також, не вказано, у чому полягає спільність/повязаність предмету позову в частині встановлення фактів та визнання особи таким, що втратив право на приватизацію, чому такі вимоги не можуть розглядатися окремо одна від одної.

Вказані недоліки вказують на неконкретність позовних вимог, унеможливлює вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.121, 122 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Відмовити у відкритті провадження у справі за позовом ОСОБА_1 в частині вимог до Борівської селищної ради Фастівського району Київської області про визнання дій неправомірними стосовно надання недостовірної інформації та заперечень щодо права позивача на приватизацію всієї прибудинкової території.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Борівської селищної ради Фастівського району Київської області про встановлення факту, що має юридичне значення, з настанням юридичних наслідків та усунення перешкод у приватизації прибудинкової земельної ділянки- залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягомпяти днів з моменту отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Є.Ю.Чернишова