Справа № 336/4188/17
Провадження № 2-п/336/57/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2017 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя в складі головуючого судді Марко Я.Р., при секретарі Палубінській К.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 01.02.2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Запоріжжя № 2-503/07 від 01.02.2007 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено та розірвано шлюб між нею та ОСОБА_3 зареєстрований в Будинку укладення шлюбу м. Запоріжжя 12 липня 1979 року, актовий запис № 1890.

31.07.2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду з заявою про скасування вищевказаного заочного рішення суду. Свою заяву обґрунтовує тим, що участі у справі не приймав, доказів про належне його повідомлення про дату, час та місце розгляду справи до матеріалів справи не долучено. Крім того, в матеріалах справи відсутні жодні докази про направлення на його адресу копії позовної заяви та додатків до неї.

Про факт існування заочного рішення суду від 01.02.2007 року він випадково дізнався 19.07.2017 року.

Як зазначає заявник, обставини викладені в позові не відповідають дійсності, оскільки в листопаді 1996 року шлюбні відносини між ним та ОСОБА_2 не припинялись, сторони продовжували та продовжують мешкати однією сімєю, придбали рухоме та нерухоме майно (квартиру, гараж), мали та мають єдиний сімейний бюджет. Суперечки між ними траплялись, але не частіше ніж в інших сімях.

Також зазначає, що не відповідає дійсності той факт, що в сторін немає суперечок щодо майнових прав на придбане під час шлюбу нерухоме майно, а діти мешкають тільки з матірю.

З вищенаведених підстав, враховуючи те, що справа розглядалася у його відсутність заявник не міг надати суду докази та свої заперечення, вважає, що суд прийняв заочне рішення по суті спору без достатніх засобів доказування, а тому просить скасувати дане заочне рішення по справі.

У судовому засіданні представник заявника заяву підтримав в повному обсязі, посилаючись на обставини наведені у заяві, просив її задовольнити та скасувати заочне рішення, справу призначити до судового розгляду у загальному порядку.

Позивач в судове засідання не з'явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлена у встановленому законом порядку, причини неявки суду невідомі, заяви щодо розгляду справи без її участі до суду не надходило.

Вислухавши пояснення представника заявника, перевіривши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 232 Цивільного процесуального кодексу України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, згідно чинного законодавства, скасування заочного рішення суду можливе за двох умов, однією з яких є поважність причини неявки в судове засідання, про які відповідач не зміг завчасно повідомити. Так, поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об'єктивно перешкоджають явці до судового засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами, тобто, повинні додаватися до заяви про перегляд заочного рішення. Крім того, відповідач має подати документи, що свідчать про неможливість повідомити суд про причини неявки у судове засідання.

Щодо посилань заявника на неможливість подання суду доказів у зв'язку з неналежним повідомленням останнього про дату, час та місце розгляду справи, суд зазначає наступне.

Згідно з приписами статті 74 Цивільного процесуального кодексу України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається: юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження (місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців; фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

З матеріалів справи вбачається, що судові повістки по справі направлялись ОСОБА_1, у відповідності до вимог закону, 27.11.2006 року та 25.01.2007 року, рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення (а.с.17-19), на день розгляду справи доказів про поважність неявки представника відповідача в судові засідання суду не було надано.

Згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 "Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку" реєстроване поштове відправлення - поштове відправлення, яке приймається для пересилання з видачею розрахункового документа, пересилається з приписуванням до супровідних документів та вручається одержувачу під розписку; повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу - повідомлення, яким оператор поштового зв'язку доводить до відома відправника чи уповноваженої ним особи інформацію про дату вручення реєстрованого поштового відправлення, виплати коштів за поштовим переказом та прізвище одержувача.

Адресат внутрішнього поштового відправлення (посилки, листа чи бандеролі з оголошеною цінністю), поштового переказу повідомляється про надходження адресованого йому поштового відправлення, поштового переказу за телефоном, номер якого зазначається відправником на поштовому відправленні, бланку поштового переказу, або за відповідним повідомленням.

Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

У разі відсутності адресата або повнолітніх членів його сім'ї до абонентської поштової скриньки адресата вкладається повідомлення про надходження зазначеного реєстрованого поштового відправлення, поштового переказу, рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, поштового переказу (пункт 99 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270).

Рекомендовані поштові відправлення, рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, не вручені адресатам під час доставки додому вручаються в об'єкті поштового зв'язку. У разі виявлення пошкодження упаковок простих і рекомендованих поштових відправлень працівниками поштового зв'язку вживаються необхідні заходи для їх усунення, при цьому на поштовому відправленні робиться позначка "Надійшло у пошкодженому вигляді", яка засвідчується підписом працівника поштового зв'язку, і проставляється відбиток календарного штемпеля (пункти 102,103 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270).

Згідно з пунктом 117 Правил надання послуг поштового зв'язку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року № 270 поштові відправлення, поштові перекази повертаються об'єктом поштового зв'язку відправнику у разі його письмової заяви, письмової відмови адресата від одержання чи закінчення встановленого строку зберігання.

З урахуванням наведеного, ОСОБА_3 у відповідності до вимог закону повідомлявся про розгляд справи про розлучення, проте, судові повідомлення він не отримував, зловживаючи, на думку суду, своїм правом.

Водночас, з'ясування причин неявки не може бути підставою для скасування заочного рішення. Для цього відповідач повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть привести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни. Тобто, якщо б ці докази були відомі суду при розгляді справи, то у справі було б ухвалено інше рішення.

Заява ОСОБА_1 не містить доказів, які мають істотне значення для вирішення справи, а лише заперечення відповідача на позов не можуть бути підставою для скасування заочного рішення.

У відповідності до пункту 1 частини 3 статті 231 Цивільного процесуального кодексу України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою, зокрема, залишити заяву без задоволення.

Приймаючи до уваги вищенаведене, підстав для скасування заочного рішення суду суд не вбачає.

Керуючись статтями 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Запоріжжя від 01.02.2007 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Згідно з частиною 4 статті 231 Цивільного процесуального кодексу України у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Я.Р.Марко