Справа№438/350/17
Провадження № 2/438/295/2017
У х в а л а

"24" квітня 2017 р. м. Борислав

Суддя Бориславського міського суду Львівської області Слиш А.Т. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального Львівської області ОСОБА_2 про визнання договору іпотеки припиненим, зняття заборони відчуження нерухомого майна та вилучення записів в держаних реєстрах, -

в с т а н о в и в:

Позивачем подано до суду позовну заяву до публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального Львівської області ОСОБА_2 про визнання договору іпотеки припиненим, зняття заборони відчуження нерухомого майна та вилучення записів в держаних реєстрах.

Крім цього позивачем подано клопотання про відстрочення сплати судового збору, за подання позовної заяви до ухвалення судового рішення у цивільній справі, мотивуючи тим, що на даний час перебуває у важкому матеріальному становищі і не має таких коштів для сплати судового збору, оскільки ніде не працює, перебуває на обліку в Бориславському міському центрі зайнятості та має статус безробітнього.

Ознайомившись з позовною заявою, з наданими матеріалами, прийшов до висновку, що клопотання задоволенню не підлягає з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан позивача, може ухвалою відстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Позивач не надав суду достатніх доказів, які свідчили б про його скрутне матеріальне становище і про його неможливість сплатити судовий збір при предявленні позову, отже підстав для відстрочення сплати судового збору немає.

Питання про звільнення від витрат постає у разі, коли майновий стан особи є таким, що утруднює виконання цього обов'язку у повному обсязі у встановлений законом строк. Іншими словами, суд вправі постановити ухвалу про звільнення від оплати судового збору, враховуючи незадовільний майновий (матеріальний) стан сторони.

У клопотанні про звільнення від оплати збору сторона повинна навести обставини, які свідчать про її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути документи про рівень доходу позивача; документи про заборгованість перед іншими особами, наприклад, за комунальні послуги; документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження; документи про наявність утриманців тощо.

Оскільки, скрутне матеріальне становище це умови існування фізичної особи, які проявляються перш за все при відсутності грошових коштів та інших майнових засобів, що необхідні для задоволення потреб фізичної особи та придбання речей першої необхідності, продуктів харчування, медичних ліків, житла, одягу тощо.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Як орієнтує Пленум Вищого спеціалізованого суду України розгляду цивільних і кримінальних справ у своїй постанові «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 (п. 29 постанови ) єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім»ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім»ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим, такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

Таким чином, відповідно до п. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати за місяць, що встановлена законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подачу позову немайнового характеру складає 0,4 розміру мінімальної заробітної плати.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

За таких обставин слід прийти до висновку, що подану позивачем позовну заяву слід залишити без руху, надавши йому пятиденний термін з дня отримання ним копії даної ухвали для усунення недоліків позовної заяви, а саме подачі до суду документу (квитанції), що підтверджує доплату судового збору відповідно до встановленого законом розміру.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.79,119-121,208-210 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Відмовити ОСОБА_1 у відстрочці сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_3 до публічного акціонерного товариства «Акціонерний комерційний промислово-інвестиційний банк», товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», третя особа: приватний нотаріус Бориславського міського нотаріального Львівської області ОСОБА_2 про визнання договору іпотеки припиненим, зняття заборони відчуження нерухомого майна та вилучення записів в держаних реєстрах - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом 5-ти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала підлягає оскарженню тільки в частині відмови в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали до апеляційного суду Львівської області через Бориславський міський суд.

Суддя А.Т.Слиш