Справа № 152/1499/17
УХВАЛА

27 вересня 2017 року Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області

Славінська Н.Л.,

розглянувши заяву ОСОБА_2 про встановлення факту смерті, зацікавлена особа - Івашковецька сільська рада Шаргородського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3,

встановив:

26.09.2017 року до суду надійшла заява від ОСОБА_2 про встановлення факту смерті, зацікавлена особа - Івашковецька сільська рада Шаргородського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3, в якій заявниця просить встановити факт смерті ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, що сталася ІНФОРМАЦІЯ_3.

В обґрунтування заяви ОСОБА_2 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її батько ОСОБА_4, який проживав та був зареєстрований в АДРЕСА_1, та який похований на кладовищі у с. Івашківці, після смерті якого залишилася спадщина.

Проте, спадщину вона оформити не може, так як відсутнє свідоцтво про смерть батька.

Батько при житті часто жалівся на біль у грудях, але до лікарні не звертався, крім того вживав спиртні напої. Коли батько помер, вона перебувала у дуже скрутному матеріальному становищі, у зв'язку із чим труп для проведення розтину судово-медичним експертом не було доставлено. Для засвідчення факту смерті батька було запрошено сільського голову, який дозволив здійснити захоронення.

Після смерті батька вона була заклопотана організацією похоронів, тому не отримала свідоцтво про його смерть.

Внаслідок наведених обставин відсутнє лікарське свідоцтво про смерть батька, у зв'язку із чим відділ ДРАЦСу Шаргородського РУЮ відмовив у видачі свідоцтва про смерть.

Проте, із довідки Івашковецької сільської ради Шаргородського району Вінницької області вбачається, що ОСОБА_4 похований на сільському кладовищі.

Вказана заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно до ч.1 ст. 234 ЦПК України, окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Суд, серед іншого, розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення (п.4 ч.2 ст.234 ЦПК України).

Згідно з ч.3 ст.235 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Так, відповідно до ч.ч.1, 2 ст.256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Згідно зі ст.258 ЦПК України, у заяві фізичної особи про встановлення факту, що має юридичне значення, повинно бути зазначено: який факт заявник просить встановити та з якою метою; причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт; докази, що підтверджують факт. До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В заяві ОСОБА_2 зазначені вимоги ст.258 ЦПК України не дотримані.

Так, в порушення п.4 ч.2 ст.234 ЦПК України, в заяві ОСОБА_2 не зазначено, яке юридичне значення має для неї встановлення факту смерті батька.

Крім того, остання вказує, що не може оформити спадщину після смерті батька, проте не зазначає та не додає до заяви доказів в підтвердження вказаної обставини, а саме, що вона зверталася до нотаріуса з метою оформлення спадщини та нотаріусом відмовлено у вчиненні нотаріальних дій через відсутність свідоцтва про смерть батька.

Статтею 26 ЦПК України визначено склад осіб, які беруть участь у справі. Так, у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб. У справах наказного та окремого провадження особами, які беруть участь у справі, є заявники, інші заінтересовані особи, їхні представники. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Натомість, в заяві ОСОБА_2, Івашковецьку сільську раду Шаргородського району Вінницької області зазначено зацікавленою особою, а ОСОБА_3 - третьою особою, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача.

Проте, Цивільним процесуальним кодексом України взагалі не передбачено такого поняття, як «зацікавлена особа».

Відповідно до частини 4 ст.235 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Треті особи - це учасники цивільного процесу, які беруть участь у справах позовного провадження шляхом вступу або залучення їх у справу, мають певну зацікавленість у результаті розгляду, так як рішення по справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Відповідно до ст.34 ЦПК України, треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов'язки позивача. Після вступу в справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням цієї особи розглядається спочатку.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін. Треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть бути залучені до участі в справі також за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі. Якщо суд при прийнятті позовної заяви, здійсненні провадження у справі до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору (ст.35 ЦПК України).

Оскільки, відповідно до ч.3 ст.235 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених ЦПК, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду, то вказана заява, згідно зі ст.121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст.121, 210, 235 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про встановлення факту смерті, зацікавлена особа - Івашковецька сільська рада Шаргородського району Вінницької області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні відповідача - ОСОБА_3 - залишити без руху.

Повідомити заявницю про необхідність виправлення недоліків заяви у строк, який не може перевищувати трьох днів з дня отримання даної ухвали і роз'яснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали заява буде вважатися неподаною і повернута їй.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на неї можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду у цій справі.

Суддя: