Номер провадження 2/754/1190/17
26 липня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Галась І.А.
при секретарі Грей О.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права власності,
Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом про визнання права власності, посилаючись на те, що є дочкою ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Після смерті останнього відкрилась спадщина на квартири АДРЕСА_1.Через розташування Дебальцівської державної нотаріальної контори на території де тимчасово державні органи України не здійснюють свої повноваження, позивач не має можливості оформити спадщину, яка відкрилась після смерті її батька в нотаріальному порядку.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав.
Представник Київської міської Ради в судове засідання не з'явився, надав заяву в якій просив розгляд справи провести без його участі, в частині визнання за позивачем права власності на квартиру винести рішення згідно законодавства, в частині стягнення з відповідача судового збору відмовити.
Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню виходячи з наступного.
Згідно реєстраційного посвідченя Київського міського БТІ від 14.11.2000 ОСОБА_3 та ОСОБА_2 є власниками квартири АДРЕСА_1 у рівних долях.
З договору дарування від 26.09.2008 вбачається, що ОСОБА_3 подарував ОСОБА_2 ? частину квартири АДРЕСА_1.
Відповідно до свідоцтва про народження № НОМЕР_1 батьками позивача є ОСОБА_2 та ОСОБА_4
Згідно свідоцтва про смерть ОСОБА_4 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в м. Дебальцеве, Донецької області.
Згідно свідоцтва про смерть від 12.06.2013 ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в м. Дебальцеве, Донецької області.
Відповідно до ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги.
Після смерті ОСОБА_2 позивач звернулася до Дебальцівської державної нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину. Однак отримати не встигла у зв'язку із проведення антитерористичної операції.
Згідно листа Міністерства юстиції України від 01.04.2016 Дебальцівська державна нотаріальна контора розташована на території, на якій відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 07.11.2014 № 1085-р "Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження в переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення" органи державної влади України тимчасово не здійснюють свої повноваження, у зв'язку з чим доступ до документів нотаріального діловодства, які зберігаються у приміщені і контори, відсутній. Враховуючи зазначене, питання щодо оформлення Вами спадкових прав до майна померлого батька ОСОБА_2 може бути вирішено лише в судовому порядку.
Відповідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно з ч. 1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.
Проте, внаслідок проведення антитерористичної операції, позивач не встигла отримати свідоцтво про право на спадщину в Дебальцівській державній нотаріальній конторі, оскільки остання по закінченню шестимісячного строку після часу відкриття спадщини припинила свою діяльність. Вказане стверджується листом Міністерства юстиції України від 01.04.2016.
До складу спадкового майна померлого ОСОБА_2 входить квартира АДРЕСА_1.
Згідно з ч. 1 ст. 66 Закону України «Про нотаріат» на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Отже, свідоцтво про право на спадщину може видати позивачу лише український нотаріус який обслуговує нотаріальний округ до якого входить м. Дебальцеве Донецької області, яких на цей час немає.
Процедура відновлення «втраченої» спадкової справи (якщо вважати спадкову справу ОСОБА_2 «втраченою», хоча вона фактично зберігається у м. Дебальцеве Донецької області) діючим законодавством також не передбачено.
Той факт, що позивач є єдиним спадкоємцем після померлого, підтверджується, зокрема, свідоцтвом про смерть матері ОСОБА_4, яка могла б бути іншим спадкоємцем ОСОБА_2, але померла ще раніше за свого чоловіка.
Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Частиною 5 тієї ж статті визначено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Згідно з п. 3.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.
Враховуючи те, що позивач у встановлений законом строк та у належному порядку заявила про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_2, тому ця спадщина належить позивачу з часу відкриття. Проте з огляду на об'єктивні причини - проведення антитерористичної операції та недостатнє правове врегулювання цього питання, позивач позбавлена можливості завершити оформлення свого права - отримати свідоцтво про право на спадщину за українським законодавством.
Відповідно до ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Згідно з ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні. Особа може бути позбавлена права власності або обмежена у його здійсненні лише у випадках і в порядку, встановлених законом.
З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про задоволення позову частково та визнання за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2 право власності на квартири АДРЕСА_1.
Що стосується питання про стягнення з відповідача судового збору в сумі 1 484 грн 00 коп, суд приходить до наступного.
Стаття 88 ЦПК України передбачає порядок розподілу судових витрат між сторонами і при цьому судові витрати стягуються з відповідальної сторони на користь тієї сторони, на користь якої постановлено судове рішення.
В даному випадку належним відповідачем в даній справі є Київська міська Рада виключно у зв'язку із тим, що даний державний орган виступає від імені держави і у разі відсутності спадкоємців або не прийняття спадщини вказаний державний орган виступає стороною в таких правовідносинах від імені держави.
Тобто, Київську міську Раду не можна вважати відповідальною за бездіяльність спадкодавця щодо не проведення державної реєстрації права власності в установленому законом порядку на спірне спадкове майно і відповідно виникнення даного спору, а тому суд в даному спірному випадку не вбачає правових підстав для стягнення сплаченого судового збору з відповідача.
Крім цього, п. ж, ст.3 Закону України «Про державне мито» передбачає сплату державного мита за видачу свідоцтв про право на спадщину.
Таким чином, судовий збір в справах, за якими особа набуває у власність нерухоме майно, є фактично платою державі за набуття права власності на нерухоме майно у вигляді судового збору або державного мита при отриманні нотаріального свідоцтва про право на спадщину, а тому суд в даному випадку не вбачає правових підстав для стягнення судового збору з відповідача, який є державним органом та виступає від імені держави в спірних правовідносинах.
На підставі викладеного та керуючись ст. 392, 321, 1216, 1218 ЦК України та ст. 10, 11, 57, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд,
Позов задовольнити частвоко.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: