Справа № 450/2653/17 Провадження № 2/450/1696/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" грудня 2017 р. Пустомитівський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Данилів Є.О.

при секретарі Курпіта П.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Пустомити цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ставчанської сільської ради Пустомитівського району Львівської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3, про визнання права власності на майно в порядку спадкування,

встановив:

зазначена позовна заява надійшла до суду 29.09.2017 року. Позивачем заявлено такі позовні вимоги (предмет спору): визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, як спадкоємцем після смерті чоловіка ОСОБА_4, право власності на житловий будинок (будинковолодіння) АДРЕСА_1. Підстава позову: чоловік позивача ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 за життя успадкував житловий будинок АДРЕСА_1, проте не зареєстрував право власності на нього, тому позивач будучи спадкоємцем який прийняв спадщину після смерті чоловіка, не має можливості здійснити спадкування в позасудовому порядку.

Провадження у цій справі відкритому на підставі ухвали суду від 08.11. 2017 року. До участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору залучено ОСОБА_5 1990 р.н.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, проте подала суду письмову заяву про розгляд справи без її участі, заявлені позовні вимоги підтримує.

Представник відповідача Ставчанської сільської ради Пустомитівського району Львівської області у судове засідання не з'явився, подав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_3, ОСОБА_5 у судове засідання на виклик суду не прибули.

Відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу технічними засобами не здійснюється.

Проаналізувавши матеріали цивільної справи, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, судом встановлено наступні обставини, що мають значення для правильного вирішення справи:

ОСОБА_6 за час свого життя набула право власності на житловий будинок АДРЕСА_1, згідно Свідоцтва на право особистої власності на жилий будинок, виданого на підставі рішення виконкому Оброшинської сільської Ради народних депутатів від 14 травня 1992р. № 15, та записано в реєстрову книгу №81 від 16 червня 1992р.

ІНФОРМАЦІЯ_5 померла ОСОБА_6, про що в книзі реєстрації актів про смерть було зроблено запис № 17 та 11.04.1997 року Ставчанською сільською радою Пустомитівського району, Львівської області видано свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1. Згідно вимог ст. 525 ЦК України 1963 року в день смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина, після смерті останньої у склад якої увійшло право власності на житловий будинок АДРЕСА_1.

Встановлено, що за життя ОСОБА_6 на випадок смерті не розпорядився правом власності на зазначене вище майно, тому спадкування здійснюється за законом почергово.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 529 ЦК України 1963 року спадкоємцем першої черги спадкування після смерті ОСОБА_6, який прийняв спадщину у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК України 1963 року був ОСОБА_4 син спадкодавця (Свідоцтво про народження серії НОМЕР_2 від 11.04. 1958 року) і такий висновок суду слідує із наступного:

ІНФОРМАЦІЯ_6 помер чоловік спадкодавця ОСОБА_7, про що в книзі реєстрації актів про смерть 26.10.1984 року виконавчим комітетом Оброшинської сільської ради Пустомитівського району, Львівської області було зроблено запис № 64.

Згідно довідки Ставчанської сільської ради Пустомитівського району, Львівської області № 170 від 22.02.2017 року, до дня смерті ОСОБА_6 постійно проживала і була зареєстрована АДРЕСА_1 разом з нею у житловому будинку були зареєстровані: ОСОБА_4 - син, помер 2016р., ОСОБА_3 - син (не проживав), ОСОБА_5 - внучка (проживає), ОСОБА_1 - невістка (проживає без реєстрації). Згідно погосподарських книг Ставчанської сільської ради житловий будинок АДРЕСА_1 належить ОСОБА_6.

ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_4, що стверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від ІНФОРМАЦІЯ_4. Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України в день смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина після його смерті.

Згідно ч. 1 ст. 1218 ЦК України до складу спадкової маси після смерті ОСОБА_4 увійшло право власності на житловий будинок АДРЕСА_1.

За життя ОСОБА_4 своїм майном на випадок смерті не розпорядився, а тому спадкування після його смерті здійснюється за законом почергово, у відповідності до вимог ч. ч. 1, 2 ст. 1258 ЦК України. До спадкоємців першої черги спадкування, після смерті ОСОБА_4, згідно вимог ч. 1 ст. 1261 ЦК України, належать: його дружина ОСОБА_8 та дочка ОСОБА_5. З довідки Ставчанської сільської ради Пустомитівського району Львівської області № 170 від 22.02.2017 року слідує, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 постійно проживали із ОСОБА_4 на час його смерті.

В розумінні ч. 3 ст. 1268 ЦК України реєстрація місця проживання із спадкоємцем значення не має. Відповідно до положень ч. 3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Зіставивши наведені норми цивільного закону, можна зробити висновок, що закон не вимагає від спадкоємця, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, оскільки така умова прийняття спадщини прямо визначена у законі лише для спадкоємця, який на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем. Так, закон не зобов'язує спадкоємця, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, подати заяву про прийняття спадщини, оскільки умовою прийняття ним спадщини є лише відсутність відмови від неї. Тобто, якщо протягом шести місяців з дня смерті спадкодавця (ст. 1220 ЦК України) спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, не заявив про відмову від спадщини, після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини він вважається таким що прийняв спадщину.

ОСОБА_5 на спадщину після смерті ОСОБА_4 не претендує про що свідчить відсутність її майнових вимог. Враховуючи вимоги ч. 1 ст. 1268 ЦК України прийняття чи не прийняття спадщини є її правом, а не обов'язком.

За вказаних вище обставин, беручи до уваги: те, що спадкодавець з підстав, що не заборонені законом, а отже правомірно набув право власності на спадкове майно; те, що спадкодавець за час свого життя не розпорядився спадковим майном на випадок своєї смерті; те, що позивач являється спадкоємцями першої черги спадкування після смерті спадкодавця; те, що позивач вчинила дії, що свідчать про прийняття нею спадщини після смерті спадкодавця; те, що визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку; те, що спадкодавцем не були виготовлені правовстановлюючі документи; те, що ухвалення рішення на користь позивача не суперечить закону, не порушує прав, свобод та інтересів третіх осіб, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги заявлені позивачем підставні та підлягають задоволенню.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 259, 268 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

позовні вимоги ОСОБА_1, - задоволити.

Визнати за ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, як спадкоємцем після смерті чоловіка ОСОБА_4, право власності на житловий будинок (будинковолодіння) АДРЕСА_1.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області шляхом подачі апеляційної скарги в 30 - денний строк з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Апеляційна скарга подається безпосередньо до суду апеляційної інстанції.

Повне судове рішення складено 15.12.2017 року.

СуддяЄ. О. Данилів