Справа №639/8731/15-ц
Провадження №2/639/52/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Труханович В.В.,

за участю секретаря - Антохіної О.С., Кричевської В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, суд

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, відповідно до якого просить виділити йому в натурі на належну частку домоволодіння за адресою АДРЕСА_1 наступні приміщення та будівлі: житловий будинок літ. А-1 житлові кімнати 1-5, площею 10,8 кв.м, 1-4, площею 14,4 кв.м, з прибудовою Д-2 гаражем та визначити порядок користування земельною ділянкою за вказаною адресою відповідно до розміру часток в домоволодінні.

Свій позов ОСОБА_3 обґрунтовує тим, що спірним є домоволодіння АДРЕСА_1. Право власності на дане домоволодіння зареєстровано наступним чином: 141/600 частин належить ОСОБА_4 на підставі свідоцтва на спадщину від 11.05.1988 року; 210/600 частин - ОСОБА_2 на підставі договору довічного утримання від 28.10.2008 року; 108/600 часток ОСОБА_5 на підставі свідоцтва на спадщину від 11.05.1988 року; 141/600 часток ОСОБА_6 на підставі свідоцтва на спадщину від 11.05.1988 року.

Вказане домоволодіння розташоване на земельній ділянці площею 742 кв.м.

ОСОБА_5 є матір'ю сторін, яка померла 12.05.2014 року.

Після смерті матері спадкоємцем на 108/600 частин стала відповідачка на підставі заповіту.

Таким чином, домоволодіння і земельна ділянка знаходиться в спільному користуванні співвласників ОСОБА_6 та ОСОБА_2

Спірне домоволодіння складається із двох житлових будинків, А-1 споруда 1926 року, та житловий будинок А1-1 споруда 1974 року. Позивач бажає виділити в натурі належні йому 141/600 частин з відповідною частиною надвірних будівель у вигляді житлового приміщення будинку А-1, яке він займає з прибудовою Д-2 гаражем.

Відповідачка займає житловий будинок А1-1.

Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_7 позов підтримали, та дали пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище. Просили суд розподілити житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та визначити порядок користування земельною ділянкою у відповідності до другого варіанту запропонованого експертом у висновку додаткової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №6028/9401 від 12.06.2017 року.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позов ОСОБА_1 не визнала, просила у його задоволенні відмовити, посилаючись на те, що позивач не довів своє право власності на гаража літ. «Д-2», що стосується порядку користування земельною ділянкою, то варіанти, які запропоновані експертом не відповідають санітарним нормам та значно порушують її права.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Вирішуючи справу по суті позовних вимог, суд виходив з положень ч. 1 і 3 ст. 60 Цивільно-процесуального кодексу України про обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Доведенню підлягають обставини, які мають значення для прийняття рішення по справі і по яким у сторін і інших осіб, які приймають участь у справі, виникає спір.

Відповідно до вимог ст. 57 Цивільно-процесуального кодексу України доказами являються будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи.

Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їх представників, допитаних у якості свідків, пояснень свідків, письмових доказів, речових доказів тощо.

Так, у судовому засіданні було достовірно встановлено, що право власності по АДРЕСА_1 станом на 31.12.2012 року зареєстровано за: ОСОБА_2 - 210/600 частин на підставі договору довічного утримання від 22.10.2008 року; ОСОБА_8 - 141/600 частин на підставі свідоцтва про право на спадщину від 11.05.1988 року; ОСОБА_1 - 141/600 частин на підставі свідоцтва про право на спадщину від 11.05.1988 року; ОСОБА_5 - 108/600 частин на підставі свідоцтва про право на спадщину від 11.05.1988 року. ( а.с. 6-10)

ОСОБА_5 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про смерть НОМЕР_1. ( а.с. 11)

Сторони зазначають, що після смерті ОСОБА_5 спадщину у вигляді 108/600 частин спірного домоволодіння фактично прийняла відповідач ОСОБА_2

Отже, на даний час співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 є ОСОБА_1 та ОСОБА_2

У силу положень статей 21, 24, 41 Конституції України, статей 319, 358 ЦК України всі громадяни є рівними у своїх правах, усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення цих прав, у тому числі щодо захисту права спільної часткової власності.

Виходячи із даних положень, правовий режим спільної часткової власності визначається главою 26 ЦК України з урахуванням інтересів усіх її учасників. Володіння, користування і розпорядження частковою власністю здійснюється за згодою всіх співвласників, а за відсутності згоди спір вирішується судом. Незалежно від розміру часток співвласники при здійсненні зазначених правомочностей мають рівні права.

Відповідно до ст. 319 ЦК України власник володіє, користується та розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Згідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із зазначенням частки кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Частина 1 ст. 364 ЦК України передбачає право співвласника на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

За змістом цієї норми виділ частки зі спільного майна - це перехід частини цього майна у власність учасника спільної власності пропорційно його частки в праві спільної власності й припинення для цієї особи права на частку у спільному майні.

Вид майна, що перебуває у спільній частковій власності, впливає на порядок виділу з нього частки.

Відповідно до ч.3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

У разі недосягнення згоди про спосіб і умови виділу у натурі частки із спільного майна учаснику спільної часткової власності належить право звернення до суду з відповідним позовом

Виходячи зі змісту цих норм, поділ (виділ частки) є можливим, якщо кожній зі сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом, що виключає можливість залишення у спільному користуванні співвласників будь-яких приміщень будинку.

У пунктах 6, 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок» роз'яснено, що при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі, що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з урахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною у зв'язку з цим ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Позивач зазначає, що він фактично користується житловим будинком літ. А-1, який складається з двох кімнат, площею 10,8 кв.м і 14,4 кв.м , та гаражем літ. Д-2, який ним було побудовано за особисті кошти.

Згідно рішення виконавчого комітету Жовтневої районної ради м. Харкова від 06.07.2004 року № 49-52, ОСОБА_6 було дозволено побудувати гараж розміром 4,0 х 6,0м по АДРЕСА_1, будівельні роботи виконати згідно з санітарними, технічними нормами та проектної документації, зобов'язати гр. ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_1 внести зміни до технічної документації МБТІ. ( а.с. 12)

У відповідності до Порядку прийняття в експлуатацію і проведення технічного обстеження індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, громадських будинків та будівель і споруд сільськогосподарського призначення І та ІІ категорії складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт, затвердженого Наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 квітня 2015 р. №79, зареєстрованого в МЮУ 15 травня 2015 р. за №547/26992, який встановлює процедуру та умови прийняття в експлуатацію збудованих без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного забезпечення індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, збудованих у період з 05 серпня 1992 р. до 12 березня 2011 року не є самовільними, однак для реєстрації права власності їх необхідно ввести в експлуатацію.

З технічного паспорту на садибний (індивідуальний) житловий будинок АДРЕСА_1 вбачається, що гараж «Д-2» введено до експлуатації, та не є самовільно побудованою спорудою. ( а.с. 7-9)

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні не заперечувала проти того, що позивач ОСОБА_1 користується будинком літ. «А-1» та гаражем літ. «Д-2», який було ним побудовано.

В рамках даної цивільної справи, для визначення технічної можливості поділу домоволодіння по АДРЕСА_1 та визначення порядку користування земельною ділянкою по справі була призначена судова будівельна технічна експертиза.

Згідно висновку судової будівельно-технічної, земельно-технічної та будівельно-оціночної експертизи № 4827/8504/8505 від 31.08.2016 року, здійснити розділ житлового будинку з надвірними будівлями, що розташований за адресою АДРЕСА_1 відповідно до ідеальних часток співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_2 не надається за можливе. При цьому експертом запропоновано два варіанти розподілу домоволодіння, а саме по варіанту розподілу, де всі будівлі і споруди підлягають розподілу між співвласниками, співвласнику ІІ на користь співвласника І виплати грошової компенсації у розмірі 69 110 грн.; по варіанту розподілу, де гараж літ. «Д2» з сходами літ. «д1» віднесено до особистих споруд ОСОБА_1, співвласнику І на користь співвласника ІІ виплатити грошову компенсацію у розмірі 10 837 грн. Також експертом запропоновано один варіант порядку користування земельною ділянкою. ( а.с. 90-117)

Однак, не погодившись з даним висновком експерта, позивачем було заявлено клопотання про призначення по справі додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи для визначення варіантів розподілу домоволодіння з надвірними будівлями та визначення порядку користування житловим приміщенням за вищевказаною адресою.

Згідно висновку судової додаткової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №6028/9401 від 12.06.2017 року експертом запропоновано два варіанти розподілу житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 з відступом від ідеальних часток співвласників ОСОБА_1 та ОСОБА_10, без здійснення перепланування та два варіанти порядку користування земельною ділянкою таким чином, що прилегла до гаражу літ. «Д-2» та сходів літ. «д1» частина ділянки виділена в особисте користування ОСОБА_1, а лінія розподілу пролягає через лінію розподілу житлового будинку літ. «А-1» та житлової прибудови літ. «А1-1». ( а.с. 179-215)

Згідно першого варіанту поділу будинковолодіння, за умови, що всі наявні будівлі і споруди підлягають розподілу, співвласнику І на його 405/600 частин по житлових будівлях: А1-1: коридор 2-4, площею 13,8 кв.м, житлову 2-5, площею 16,9 кв.м, житлову 2-6, площею 26,0 кв.м, кухню 2-7, площею 10,9 кв.м; Ап: санвузол 2-1, площею 5,0 кв.м, підвал 2-2, площею 6,8 кв.м, котельню 2-3, площею 8,7 кв.м, разом по житловим 88,1 кв.м, вартістю 162 332 грн.

По надвірним спорудам: тамбур «а», вбиральню «Г», сарай «Б», погріб «В», зливну яму «І», ? колодязя №2, хвіртку №3, разом по надвірним на суму 48 657 грн., усього на суму 210 989 грн., що на 29 300 грн. менше, що відповідає 59/100 або 356/600 частин.

ІІ співвласнику на його 195/600 частин виділити по житлових будівлях: А-1: кухню 1-1, площею 10,8 кв.м, коридор 1-2, площею 5,0 кв.м, коридор 1-3, площею 4,4 кв.м, житлову 1-4, площею 14,4 кв.м, житлову 1-5, площею 10,8 кв.м, санвузол 1-6, площею 4,1 кв.м, разом по житловим 49,5 кв.м., на суму 73 991 грн.

По надвірним спорудам: ? колодязя №2, огорожу№5, ворота №4,гараж літ. «Д-2», сходи літ. «д1», огорожу №6, разом по надвірним на суму 71 004 грн., усього на суму 144 995 грн., що відповідає 41/100 або 244/600, що на 29 300 грн. більше.

За І варіантом поділу: І співвласнику (ОСОБА_2.) - пропонується виділити будівель і споруд на суму 210 989 грн., що на 29 300 грн. 89) менше чим покладено, з площею 88,1 кв.м, що на 4,78 кв.м ( 92,88-88,1) менше чим покладено;

ІІ співвласнику (ОСОБА_6.) - пропонується виділити будівель і споруд на суму 144 995 грн., що на 29 300 грн. 95) більше чим покладено, з площею 49,5 кв.м, що на 4,78 кв.м (49,5-44,72) більше чим покладено.

Ідеальні частки співвласників у разі виділення за І варіантом поділу: І співвласник (ОСОБА_2В.) - 59/100 або 356/600, замість 405/600; ІІ співвласник (ОСОБА_1А.) - 41/100 або 244/600, замість 195/600.

Згідно виконаних розрахунків, грошову компенсацію в інвентаризаційних цінах необхідно сплатити, за І варіантом поділу домоволодіння: ІІ співвласнику (ОСОБА_6.) на користь І співвласника (ОСОБА_11І.) у розмірі 29 300 грн.

Варіант І поділу проілюстровано у додатках №2,3,4 до висновку.

Згідно другого варіанту виділу будинковолодіння, за умови, що гараж літ. «Д-2» та сходи літ. «д1» особисто побудовані споруди, з відступом від ідеальних часток співвласників:

І співвласнику на його 405/600 частин виділити по житлових будівлях: А1-1: коридор 2-4, площею 13,8 кв.м, житлову 2-5, площею 16,9 кв.м, житлову 2-6, площею 26,0 кв.м, кухню 2-7, площею 10,9 кв.м; Ап: санвузол 2-1, площею 5,0 кв.м, підвал 2-2, площею 6,8 кв.м, котельню 2-3, площею 8,7 кв.м, разом по житловим 88,1 кв.м, вартістю 162 332 грн.

По надвірним спорудам: тамбур «а», вбиральню «Г», сарай «Б», погріб «В», зливну яму «І», ? колодязя №2, хвіртку №3, разом по надвірним на суму 48 657 грн., усього на суму 210 989 грн., що на 6 188 грн. менше, що відповідає 66/100 або 393/600 частин (без урахування особисто побудованих споруд) чи 59/100 або 356/600 частин (з урахуванням особисто побудованих споруд).

ІІ співвласнику на його 195/600 частин виділити по житлових будівлях: А-1: кухню 1-1, площею 10,8 кв.м, коридор 1-2, площею 5,0 кв.м, коридор 1-3, площею 4,4 кв.м, житлову 1-4, площею 14,4 кв.м, житлову 1-5, площею 10,8 кв.м, санвузол 1-6, площею 4,1 кв.м, разом по житловим 49,5 кв.м., на суму 73 991 грн.

По надвірним спорудам: ? колодязя№2, огорожу№5, ворота №4, огорожу №6, разом по надвірним на суму 36 763 грн., усього на суму 110 754 грн. (без урахування особисто побудованих споруд), що відповідає 34/100 або 207/600, що на 6 188 грн. більше. По особисто побудованим гаражу Д-2, вартістю 29 144 грн., сходам «д1», вартістю 5 097 грн., всього ( з урахуванням особисто побудованих споруд) на суму 135 938 грн., що відповідає 41/100 або 244/600 частині.

За ІІ варіантом поділу: І співвласнику (ОСОБА_2.) - пропонується виділити будівель і споруд на суму 220 046 грн., що на 2 869 грн. менше чим покладено, з площею 88,1 кв.м, що на 4,78 кв.м менше чим покладено;

ІІ співвласнику (ОСОБА_6.) - пропонується виділити будівель і споруд на суму 135 938 грн., що на 6 188 грн. більше чим покладено, з площею 49,5 кв.м, що на 4,78 кв.м більше чим покладено.

Ідеальні частки співвласників у разі виділення за ІІ варіантом поділу: І співвласник (ОСОБА_2В.) - 59/100 або 356/600, замість 405/600; ІІ співвласник (ОСОБА_1А.) - 41/100 або 244/600, замість 195/600.

Згідно виконаних розрахунків, грошову компенсацію в інвентаризаційних цінах необхідно сплатити, за ІІ варіантом поділу домоволодіння: ІІ співвласнику (ОСОБА_6.) на користь І співвласника (ОСОБА_11І.) у розмірі 6 188 грн.

Варіант ІІ поділу проілюстровано у додатках №2,3,4 до висновку.

Відповідно до запропонованих варіантів: проведення робіт з перепланування не пропонується, з урахуванням п.1.9.3. Методичних рекомендацій, тобто залишається існуюче планування. Необхідно провести роботи з улаштування окремого лічильника мережі електропостачання для квартири №2 та окремого лічильника мережі водопостачання для квартири №1. Розподіл горищного приміщення житлового будинку літ. «А-1» з житловою прибудовою літ. А1-1 проходить по лінії їх поділу.

Позивач та його представник просять суд поділити житловий будинок з надвірними будівлями по АДРЕСА_1 та визначити порядок користування земельною ділянкою за другими варіантами, запропонованими експертом у висновку №6028/9401 від 12.06.2017 року, оскільки позивач фактично користується будинком літ. «А-1» та ним за особисті кошти було побудовано гараж літ. «Д-2» і сходи літ. «д1», які прилягають до його будинку, та які знаходяться в його користуванні.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_2 проти поділу спірного домоволодіння не заперечувала, однак при цьому вона не погодилася з жодним із варіантів порядку виділу будинковолодіння, який запропонований експертом. При цьому відповідач власний варіант поділу будинку не пропонувала, клопотання про призначення повторної експертизи не заявляла.

Суд вважає, що можливим провести розподіл спірного будинковолодіння за ІІ-м варіантом, запропонованим експертом у висновку судової додаткової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №6028/9401 від 12.06.2017 року, оскільки даний варіант виділу відповідає фактичному користуванню співвласників спільним майном, у тому числі і з урахуванням того, що гараж літ. «Д-2» та сходи літ. «д1» є особисто побудованими позивачем ОСОБА_1 спорудами, хоча і з невеликим відступом від ідеальних часток співвласників.

Крім того, враховуючи неприязні стосунки між сторонами, та конфлікти які виникають, зокрема і з приводу утримання спірного нерухомого майна, реальний поділ будинку буде відповідати інтересам співвласників та лише сприяти щодо утримання кожним із них своєї частки будинку.

Крім того, позивач ОСОБА_1 просить визначити порядок користування земельною ділянкою по АДРЕСА_1 між співвласниками вказаного домоволодіння.

Відповідно до ст. 88 ЗК України, володіння, користування та розпорядження нею повинно здійснюватися за згодою всіх співвласників згідно з договором. Договір між сторонами не укладався.

Частина 1 ст.92 ЗК України зазначає, що право постійного користування земельною ділянкою - це право володіння і користування земельною ділянкою, яка перебуває у державній або комунальній власності, без встановлення строку.

Відповідно до ч.1 ст.98 ЗК України, право земельного сервітуту - це право власника або землекористувача земельної ділянки на обмежене платне або безоплатне користування чужою земельною ділянкою (ділянками).

Відповідно до ст. 120 ЗК України, право на земельну ділянку визначається пропорційно часткам осіб у вартості будівлі.

Відповідно до п.21 Постанови Пленуму ВСУ від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» якщо до вирішення судом спору між співвласниками жилого будинку розмір часток у спільній власності на земельну ділянку, на якій розташовані будинок, господарські будівлі та споруди, не

визначався або вона перебувала у користуванні співвласників і ними не було досягнуто угоди про порядок користування нею, суду при визначенні частини спільної ділянки, право на користування якою має позивач (позивачі), слід виходити з розміру його (їх) частки у

вартості будинку, господарських будівель та споруд на час перетворення спільної сумісної власності на спільну часткову чи на час виникнення останньої.

Згідно висновку додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 6028/9401 від 12.06.2017 року експертом запропоновано два варіанти порядку користування земельною ділянкою домоволодіння по АДРЕСА_1 між співвласниками ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (згідно ідеальних часток - 195/600 та 405/600 відповідно) таким чином, що прилегла до гаражу літ. «Д-2» та сходів «д1» частина ділянки виділена в особисте користування ОСОБА_1, а лінія розподілу прилягає через лінію розподілу житлового будинку літ. «А-1» та житлової прибудови літ. «А1-І».

За І варіантом порядку користування земельною ділянкою експертом пропонується в користування І співвласника (ОСОБА_2.) виділити земельну ділянку площею 503кв.м, в користування II співвласника (ОСОБА_6.) виділити земельну ділянку площею 242кв.м.

Межі земельних ділянок, що пропонується виділити у користування співвласників (позначена на схемі червоним кольором) проходить таким чином:

т. А поділяє межу земельної ділянки по червоній лінії (вул. Щигрівський) на відрізки розмірами 2,0м та 14,25м;

відрізок АБ проходить по зовнішній стіни літ. «А-1»;

відрізок БВ проходить по лінії розподілу літ. «А-1» та літ. «А'-І»;

відрізок ВГ проходить по прямій розміром 1,0м;

відрізок ГД проходить по прямій розміром 14,5м (частина на відстані 1,0м від літ. «АМ»);

відрізок ДЖ проходить по прямій розміром 3,0м;

відрізок ЖЗ проходить по прямій розміром 18,1м;

відрізок ЗК проходить по прямі розміром 4,65м до межі з правого боку (проходу до домоволодіння №75а) та поділяє її на відрізки розмірами 3,0м та 42,0м.

Межі сервітутів (позначена на схемі штрихуванням) проходять таким чином:

Iсервітут (для обслуговування зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А-1» площею 11,4кв.м) - від кута літ. «А-1» по зовнішній стіні до літ. «А*-1», далі по зовнішній стіні літ. «А1- 1» до літ. «а», потім по зовнішній стіні літ. «а», далі від кута літ. «а» відрізок розміром 1,95м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 9,4м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м, потім по прямій відрізок розміром 1,0м до кута літ. «А-1».

IIсервітут (для обслуговування зовнішньої мережі водопостачання площею 8,9кв.м) - по межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, далі від межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, потім по прямій паралельно межі з правого боку відрізок розміром 9,85м, далі по прямій відрізок розміром 0,8м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 1,0м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м до межі з правого боку.

IIIсервітут (обслуговування зливної ями І площею 4,4кв.м) - від правого верхнього куга зливної ями І відрізок розміром 1,0м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім по прямій паралельно зливній ямі І відрізок розміром 3,5м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім від правого нижнього кута зливної ями І відрізок розміром 1,0м.

Проілюстровано у додатку №4 до висновку.

За ІІ варіантом порядку користування земельною ділянкою експертом пропонується в користування І співвласника (ОСОБА_2.) виділити земельну ділянку площею 503кв.м, в користування II співвласника (ОСОБА_6.) виділити земельну ділянку площею 242кв.м.

Межі земельних ділянок, що пропонується виділити у користування співвласників (позначена на схемі червоним кольором) проходить таким чином:

т. А поділяє межу земельної ділянки по червоній лінії (вул. Щигрівський) на відрізки розмірами 2,0м та 14,25м;

відрізок АБ проходить по зовнішній стіни літ. «А-1»;

відрізок БВ проходить по лінії розподілу літ. «А-1» та літ. «АМ»;

відрізок ВГ проходить по прямій розміром 1,0м;

відрізок ГД проходить по прямій розміром 14,5м (частина на відстані 1,0м від літ. «А1 -1»);

відрізок ДЖ проходить по прямій розміром 3,0м;

відрізок ЖЗ проходить по прямій розміром 21,1м до тильної межі (домоволодіння №75а) та поділяє її на відрізки розмірами 4,0м та 12,85м.

Межі сервітутів (позначена на схемі штрихуванням) проходять таким чином:

І сервітут (для обслуговування зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А-1» площею 11,4кв.м) - від кута літ. «А-1» по зовнішній стіні до літ. «А'-І», далі по зовнішній стіні літ. «А1- 1» до літ. «а», потім по зовнішній стіні літ. «а», далі від кута літ. «а» відрізок розміром 1,95м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 9,4м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м, потім по прямій відрізок розміром 1,0м до кута літ. «А-1».

IIсервітут (для обслуговування зовнішньої мережі водопостачання площею 8,9кв.м) - по межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, далі від межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, потім по прямій паралельно межі з правого боку відрізок розміром 9,85м, далі по прямій відрізок розміром 0,8м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 1,0м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м до межі з правого боку.

IIIсервітут (обслуговування зливної ями І площею 4,4кв.м) - від правого верхнього кута зливної ями І відрізок розміром 1,0 м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім по прямій паралельно зливній ямі І відрізок розміром 3,5м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім від правого нижнього кута зливної ями І відрізок розміром 1,0м.

Проілюстровано у додатку №5 до висновку.

В судовому засіданні відповідач зазначила, що вирішення питання про визначення порядку користування земельною ділянкою між співвласниками будинковолодіння на даному етапі є передчасним, оскільки земля не приватизована, їй не присвоєний кадастровий номер.

Суд не може погодитися зі ствердження відповідача, оскільки відповідно до Закону України «Про Державний земельний кадастр» Розділ VII Прикінцевих та перехідних положення ст. 2 абзац 1,2 земельні ділянки, право власності (користування) на які виникло до 2004 року, вважаються сформованими незалежно від присвоєння їм кадастрового номера. Крім того, суд зазначає, що позивачем ставиться питання щодо визначення порядку користування земельною ділянкою, а не її поділу.

При цьому, суд вважає можливим визначити порядок користування земельною ділянкою за ІІ варіантом, запропонованим експертом у висновку додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 6028/9401 від 12.06.2017 року, оскільки він не порушує прав жодного співвласника, призводить до максимальної ізоляції сторін, запропонований з урахуванням розташування належних співвласникам приміщень та споруд.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. У зв'язку з чим, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача ? частину витрат пов'язаних з оплатою судових експертиз у розмірі 3 509,15 грн. (4992 грн. +2026,30 грн.) : 2 = 3 509,15грн.)

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 10, 11, 57-60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 319, 355, 356, 358, 360, 363, 364, 367 ЦК України, ст. 152 ЖК України, ст.ст. 88, 92, 98, 120 ЗК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 4 жовтня 1991 року № 7 «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», п.21 Постанови Пленуму ВСУ від 16 квітня 2004 року № 7 «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ», суд

ВИРІШИВ :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою - задовольнити.

Провести розподіл житлового будинку з надвірними спорудами АДРЕСА_1 згідно ІІ варіанту висновку додаткової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №6028/9401 від 12.06.2017 року.

ОСОБА_1 на його 195/600 частин виділити по житлових будівлях: А-1: кухню 1-1, площею 10,8 кв.м, коридор 1-2, площею 5,0 кв.м, коридор 1-3, площею 4,4 кв.м, житлову 1-4, площею 14,4 кв.м, житлову 1-5, площею 10,8 кв.м, санвузол 1-6, площею 4,1 кв.м, разом по житловим 49,5 кв.м., на суму 73 991 грн.

По надвірним спорудам: ? колодязя№2, огорожу№5, ворота №4, огорожу №6, разом по надвірним на суму 36 763 грн., усього на суму 110 754 грн. (без урахування особисто побудованих споруд), що відповідає 34/100 частинам або 207/600 частин, що на 6 188 грн. більше. По особисто побудованим гаражу Д-2, вартістю 29 144 грн., сходам «д1», вартістю 5 097 грн., всього ( з урахуванням особисто побудованих споруд) на суму 135 938 грн., що відповідає 41/100 частині або 244/600 частині.

ОСОБА_6 виділити будівель і споруд на суму 135 938 грн., що на 6 188 грн. більше чим покладено, з площею 49,5 кв.м, що на 4,78 кв.м більше чим покладено.

Ідеальна частка ОСОБА_6 складає 41/100 частина або 244/600 частини домоволодіння АДРЕСА_1, замість 195/600 частин.

ОСОБА_2 на її 405/600 частин виділити по житлових будівлях: А1-1: коридор 2-4, площею 13,8 кв.м, житлову 2-5, площею 16,9 кв.м, житлову 2-6, площею 26,0 кв.м, кухню 2-7, площею 10,9 кв.м; Ап: санвузол 2-1, площею 5,0 кв.м, підвал 2-2, площею 6,8 кв.м, котельню 2-3, площею 8,7 кв.м, разом по житловим 88,1 кв.м, вартістю 162 332 грн.

По надвірним спорудам: тамбур «а», вбиральню «Г», сарай «Б», погріб «В», зливну яму «І», ? колодязя №2, хвіртку №3, разом по надвірним на суму 48 657 грн., усього на суму 210 989 грн., що на 6 188 грн. менше, що відповідає 59/100 частин або 356/600 частин (з урахуванням особисто побудованих споруд).

ОСОБА_2 виділити будівель і споруд на суму 220 046 грн., що на 2 869 грн. менше чим покладено, з площею 88,1 кв.м, що на 4,78 кв.м менше чим покладено.

Ідеальна частка співвласника ОСОБА_2 складає 59/100 частин або 356/600 частин домоволодіння АДРЕСА_1, замість 405/600 частин.

Стягнути з ОСОБА_6 на користь ОСОБА_2 грошову компенсацію у розмірі 6 188 грн. (шість тисяч сто вісімдесят всім гривень).

Варіант ІІ поділу домоволодіння АДРЕСА_1 проілюстровано у додатках №2,3,4 до висновку.

Співвласникам ОСОБА_6 та ОСОБА_2 провести роботи з улаштування окремого лічильника мережі електропостачання для квартири №2 та окремого лічильника мережі водопостачання для квартири №1. Розподіл горищного приміщення житлового будинку літ. «А-1» з житловою прибудовою літ. А1-1 проходить по лінії їх поділу.

Визначити між співвласниками домоволодіння АДРЕСА_1 порядок користування земельною ділянкою за ІІ варіантом додаткової судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи № 6028/9401 від 12.06.2017 року.

В користування співвласника ОСОБА_2 виділити земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, площею 503кв.м.

В користування співвласника ОСОБА_6 виділити земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, площею 242кв.м.

Межі земельних ділянок, що виділяються у користування співвласників (позначена на схемі червоним кольором) проходить таким чином:

т. А поділяє межу земельної ділянки по червоній лінії (вул. Щигрівський) на відрізки розмірами 2,0м та 14,25м;

відрізок АБ проходить по зовнішній стіни літ. «А-1»;

відрізок БВ проходить по лінії розподілу літ. «А-1» та літ. «АМ»;

відрізок ВГ проходить по прямій розміром 1,0м;

відрізок ГД проходить по прямій розміром 14,5м (частина на відстані 1,0м від літ. «А1 -1»);

відрізок ДЖ проходить по прямій розміром 3,0м;

відрізок ЖЗ проходить по прямій розміром 21,1м до тильної межі (домоволодіння №75а) та поділяє її на відрізки розмірами 4,0м та 12,85м.

Межі сервітутів (позначена на схемі штрихуванням) проходять таким чином:

І сервітут (для обслуговування зовнішньої стіни житлового будинку літ. «А-1» площею 11,4кв.м) - від кута літ. «А-1» по зовнішній стіні до літ. «А'-І», далі по зовнішній стіні літ. «А1- 1» до літ. «а», потім по зовнішній стіні літ. «а», далі від кута літ. «а» відрізок розміром 1,95м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 9,4м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м, потім по прямій відрізок розміром 1,0м до кута літ. «А-1».

ІІ сервітут (для обслуговування зовнішньої мережі водопостачання площею 8,9кв.м) - по межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, далі від межі з правого боку відрізок розміром 0,75м, потім по прямій паралельно межі з правого боку відрізок розміром 9,85м, далі по прямій відрізок розміром 0,8м, потім по прямій паралельно літ. «А-1» відрізок розміром 1,0м, далі по прямій відрізок розміром 1,55м до межі з правого боку.

ІІІ сервітут (обслуговування зливної ями І площею 4,4кв.м) - від правого верхнього кута зливної ями І відрізок розміром 1,0 м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім по прямій паралельно зливній ямі І відрізок розміром 3,5м, далі по прямій відрізок розміром 1,44м, потім від правого нижнього кута зливної ями І відрізок розміром 1,0м.

Проілюстровано у додатку №5 до висновку.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, а саме ? частину витрат понесених з оплатою судових експертиз у сумі 3 509,15грн. (три тисячі п'ятсот дев'ять гривень 15 копійок).

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту одержання його копії.

Суддя В. В. Труханович