Справа № 373/1809/16-ц
У Х В А Л А

19 квітня 2017 року Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області

в складі:

головуючого - судді Залеської А.О.

при секретарі: Руденко О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні позовну заяву заступника керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1, який замінений судом на правонаступників ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_6, про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки,

встановив:

Заступник керівника Бориспільської місцевої прокуратури Київської області звернувся до суду з позовом в інтересах держави в особі Київської ОДА, в якому просить визнати недійсним державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯЖ № 471077, виданий ОСОБА_1, площею 0,25 га з кадастровим номером :02:015:0075, для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, яка розташована на території Циблівської сільської ради Переяслав-Хмельницького району Київської області та витребувати з незаконного володіння ОСОБА_1 на користь держави в особі Київської обласної державної адміністрації вищевказану земельну ділянку.

В судовому засіданні, до початку розгляду справи по суті представник відповідачів ОСОБА_7 заявив клопотання про залишення позову без розгляду, посилаючись на те, що прокурор не набув визначених ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру» повноважень на здійснення представництва інтересів держави в суді.

Прокурор заперечив проти заявленого клопотання та пояснив, що відсутність позову від імені Київської ОДА є підставою вважати, що остання не здійснює захист своїх інтересів в суді, що дає право розглядати позов прокурора.

Вислухавши думку учасників провадження, судом встановлено наступне.

За змістом позовної заяви, що додатково підтвердив прокурор, факт незаконної передачі спірної земельної ділянки у власність первинному набувачу ОСОБА_6 став відомий прокурору під час розслідування кримінального провадження за №0000111, порушеному за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України. Підозра конкретним посадовим чи службовим особам не вручена.

Після відкриття провадження у справі в попереднє судове засідання судом викликався представник Київської ОДА, однак останній направив суду лист, що з проханням направити позовну заяву з додатками для визначення та обґрунтування своєї позиції (а.с.56).

Відтак Київській ОДА на час звернення прокурора з позовом до суду не було відомо про предмет спору, а отже про спосіб захисту державних інтересів прокурором.

Статею 23 Закону України «Про прокуратуру» від 14.10.2014 передбачено умови та порядок звернення прокурора до суду з позовною заявою.

Відповідно до ч.3 ст. 23 цього Закону прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

За правилами ч.4 ст. 23 України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва.

Прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень.

На переконання суду статтю 23 Закону України про прокуратуру слід розуміти так, що звернення до суду прокурора з позовом в інтересах держави є крайнім способом захисту порушених державних інтересів, виключно тоді, коли орган державної влади не бажає або не може їх захистити самостійно з використанням свої повноважень.

В розумінні ч.4 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» Київська обласна державна адміністрація є юридичною особою.

З гідно ч.3 ст. 17 ЦК України орган державної влади, орган влади Автономної Республіки Крим або орган місцевого самоврядування здійснюють захист цивільних прав та інтересів у межах, на підставі та у спосіб, що встановлені Конституцією України та законом.

Статтею 28 Закону України «Про місцеві державні адміністрації» передбачено, що для реалізації наданих повноважень місцеві державні адміністрації, серед іншого мають право звертатись до суду.

Відповідно до положень ч.2 ст. 45 ЦПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача. Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 23 Закону України "Про прокуратуру". Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Прокурором не надані докази того, що Київська ОДА знала або була проінформована, в тому числі прокурором, про порушення прав та інтересів внаслідок незаконної передачі спірної земельної ділянки, однак не здійснювала захист своїх інтересів або неналежно їх здійснювала, що у відповідності до ст. 23 Законом України «Про прокуратуру» давало б можливість прокурору для звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Київської ОДА.

Крім того прокурором не надано доказів попереднього повідомлення Київської ОДА про підстави для звернення до суду, як то передбачено положеннями ст. 23 Закону України «Про прокуратуру».

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо таку заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що прокурор не підтвердив належними доказами свої повноваження на ведення справи в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації, а тому позов слід залишити без розгляду.

Керуючись ст. 207 ч1. п.2 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позовну заяву заступника керівника Бориспільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Київської обласної державної адміністрації до ОСОБА_1, який замінений судом на правонаступників: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа на стороні відповідача: ОСОБА_6, про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку та витребування земельної ділянки залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд протягом 5 днів з дня ї проголошення.

Суддя А.О. Залеська