Справа № 537/1546/17
Провадження №2/537/649/2017
У х в а л а

"20" квітня 2017 р. суддя Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири удаваним правочином, визнання квартири обєктом спільної сумісної власності придбаного подружжям, припинення права спільної сумісної власності та визначення частки у праві власності на майно, придбане під час шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач, ОСОБА_2, звернувся до суду із позовною заявою, де просить суд ухвалити рішення, яким визнати договір дарування квартири АДРЕСА_1, загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м, від 30 січня 2014 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом Кременчуцького міського нотаріального округу ОСОБА_5, зареєстрований в реєстрі за номером 375, удаваним правочином; визнати, що між відповідачем ОСОБА_4 та відповідачем ОСОБА_3 30 січня 2014 року був укладений договір купівлі-продажу кватири №34 в будинку №7 по вулиці Чкалова в місті Кременчуці Полтавської області загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м; визнати квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м, обєктом спільної сумісної власності, придбаного подружжям за час шлюбних відносин; припинити право спільної сумісної власності на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м, за ОСОБА_2 та ОСОБА_3; визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 загальною площею 65,9 кв.м, житловою площею 39,7 кв.м; судові витрати покласти на відповідачів.

Згідно із частиною 4 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України, позовна заява повинна відповідати вимогам, встановленим законом.

Частиною 5 статті 119 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

У позовній заяві ОСОБА_2 зазначає, що він звільнений від сплати судового збору на підставі пункту 13 статті 5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08 липня 2011 року, оскільки він являється учасником бойових дій. На підтвердження даного статусу позивачем надано копію посвідчення серії УБД №139828, видане Головним управлінням Національної поліції в Полтавській області 16 лютого 2016 року.

Однак, суддя вбачає помилковим тлумачення позивачем зазначеної норми чинного законодавства.

Так, згідно із пунктом 13 частини 1 статті 5 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08 липня 2011 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України - у справах, повязаних з порушенням їхніх прав.

Таким чином, від сплати судового збору в судових інстанціях звільняються позивачі зі статусом учасника бойових дій лише у справах, повязаних з порушенням їхніх прав саме як учасників бойових дій, зокрема щодо справ, пов'язаних з розглядом питань щодо їх соціального захисту тощо. Тобто, в даному випадку мається на увазі порушення прав як учасника бойових дій, а не цивільної особи.

Відтак, заявлені позивачем, ОСОБА_2, вимоги про визнання договору дарування квартири удаваним правочином, визнання квартири обєктом спільної сумісної власності придбаного подружжям, припинення права спільної сумісної власності та визначення частки у праві власності на майно, придбане під час шлюбу, не вказують на порушення прав останнього саме як учасника бойових дій, у звязку із чим відсутні підстави для звільнення його від сплати судового збору.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, вона містить вимоги як майнового, так і немайнового характеру.

Відповідно до частини 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами), за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру; у разі, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Окрім того, згідно з постановою пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо у позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, повязані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами), а саме частиною 4 передбачені ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового та немайнового збору.

Так, згідно із зазначеною нормою Закону, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2017 року становить 1 600 грн. 00 коп. (0,4 розміру 640 грн. 00 коп.)

Позовна заява ОСОБА_2 містить чотири вимоги немайнового характеру, а саме: визнання договору дарування квартири удаваним правочином, визнання даного договору дарування договором купівлі-продажу квартири, визнання квартири обєктом спільної сумісної власності придбаного подружжям, припинення права спільної сумісної власності. Таким чином, сума судового збору, яка підлягає сплаті за дані вимоги становить 2 560 грн. 00 коп. (640 грн. 00 коп. х 4).

Окрім того, позивач просить визнати за ним право власності на ? частку спірного майна, вартість цілої частки якого, згідно звіту про оцінку майна від 27 листопада 2016 року ТОВ «Альянс-оцінка», становить 741 150 грн. 00 коп., що є вимогою майнового характеру.

Відповідно до статті 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року № 3674-VI (зі змінами), за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, сплачується 1 відсоток позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який станом на 01 січня 2017 року становить 1 600 грн. 00 коп. (0,4 розміру 640 грн. 00 коп., 5 розмірів 3 200 грн. 00 коп.).

Оскільки нарахований судовий збір, виходячи із відсоткового співвідношення від заявленої вимоги перевищує 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (741 150 грн. 00 коп. (оціночна вартість квартири) / 2 = 370 575 грн. 00 коп. (1/2 частина квартири); 370 575 грн. 00 коп. * 1%= 3 750 грн. 75 коп. (сума судового збору), то позивачем за дану вимогу має бути сплачено 3 200 грн. 00 коп.

Частиною 1 статті 121 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено, що суддя встановивши, що заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 Цивільно-процесуального кодексу України або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Приймаючи до уваги вищевикладене, суддя вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для виправлення вищезазначених недоліків, а саме подати до суду документ про сплату судового збору на р/р №0010, одержувач УДКСУ у місті Кременчуці, код одержувача 37965850, банк одержувача ГУ ДКСУ України у Полтавській області, МФО 831019, в розмірі, передбаченому статтею 4 Закону України «Про судовий збір», а саме в загальному розмірі 5 760 грн. 00 коп.

Одночасно розяснює, якщо позивач у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 Цивільно-процесуального кодексу України, сплатить судовий збір у визначеному чинним законодавством розмірі, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись статтями 119, 121 Цивільно-процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору дарування квартири удаваним правочином, визнання квартири обєктом спільної сумісної власності придбаного подружжям, припинення права спільної сумісної власності та визначення частки у праві власності на майно, придбане під час шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення, зазначених в ухвалі суду недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя : Д.О. Зоріна