Дата документу 09.06.2017 Справа № 554/3108/17
Провадження №2/554/2128/2017
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 червня 2017 року м. Полтава

Октябрський районний суд м. Полтави в складі:

головуючого судді Гальонкіної Ю.С.,

при секретарі судового засідання Худолій Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полтаві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Перша полтавська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, про визначення розміру часток у праві спільної сумісної власності та визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа Перша полтавська державна нотаріальна контора, ОСОБА_3, у якому просить визначити, що його частка у квартирі АДРЕСА_1, яка є обєктом спільної сумісної власності подружжя, становить ? частини, а частка його дружини ОСОБА_4 у цій квартирі становить ? частини, а також визнати за ним в порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_4 право власності на ? частку цієї квартири.

На обґрунтування своїх вимог позивач посилається на ті обставини, що спірна квартира була придбана під час його перебування у шлюбі з ОСОБА_4 у їх спільну сумісну власність, однак, відповідно до свідоцтва про право власності на цю квартиру, виданого Управлінням Житлово-комунального господарства 21 жовтня 1991 року, її власником є ОСОБА_1, а право власності його дружини не підтверджене документально, частки кожного з них не визначені.

26 лютого 2013 року ОСОБА_4 померла. Спадкове майно, яке залишилося після її смерті складається з частки у спільному майні подружжя, а саме, частини квартири АДРЕСА_2, загальною площею 58,7 м?, житловою площею 41,7 м?.

Спадкодавець на момент відкриття спадщини проживала у спірній квартирі разом з чоловіком ОСОБА_1 та сином ОСОБА_2, які є спадкоємцями першої черги за законом.

21 березня 2017 року за заявою ОСОБА_1 про прийняття спадщини Першою полтавською державною нотаріальною конторою відкрита спадкова справа після померлої ОСОБА_4

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до Першої полтавської державної нотаріальної контори з метою отримання свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя в разі смерті одного з подружжя та оформлення спадкових прав на ? частину даної квартири.

Однак, згідно з постановою державного нотаріуса від 03 квітня 2017 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя та свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири, у зв'язку з неподанням документів на спадкове майно на ім'я спадкодавця, необхідних для вчинення нотаріальної дії.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала та просила задовольнити позов.

Відповідач у судове засідання не з'явився, подав заяву в якій просив розглядати справу без його участі, проти задоволення позову не заперечував.

Представник Першої полтавської державної нотаріальної контори до суду не з'явився, надав заяву, в якій просить розглядати справу у їх відсутність, при вирішенні спору покладається на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_3 у судовому засіданні не заперечувала проти задоволення позовних вимог.

Заслухавши пояснення представника позивача, третю особу, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

З матеріалів справи видно та установлено судом, що згідно зі свідоцтвом про одруження від 19 лютого 1965 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 зареєстровано шлюб (актовий запис № 296), який було розірвано 18 вересня 2001 року (актовий запис № 540).

25 березня 2005 року між ними зареєстровано шлюб (актовий запис № 49).

Під час перебування ОСОБА_1 у шлюбі з ОСОБА_4, вони набули у спільну сумісну власність в рівних частках квартиру АДРЕСА_2, про що на ім'я позивача 21 жовтня 1991 року Управлінням житлово-комунального господарства, було видано свідоцтво на право власності.

26 лютого 2013 року ОСОБА_4 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 27 лютого 2013 року серія IКЕ № 233919.

Після її смерті відкрилась спадщина в тому числі і на частку у вищевказаної квартири.

На момент відкриття спадщини спадкодавець проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується довідкою ЖБК «Гвардієць» від 19 березня 2017 року № 16, разом з чоловіком ОСОБА_1 та сином ОСОБА_2, які є спадкоємцями першої черги за законом та прийняли спадщину.

21 березня 2017 року ОСОБА_1 подав до Першої полтавської державної нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини після померлої дружини і в цей же день за його заявою відкрита спадкова справа. Від інших осіб заяв про прийняття спадщини чи про відмову від спадщини не надходило.

Спадкове майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_4 складається з частки у спільному майні подружжя, а саме, частини квартири АДРЕСА_2, загальною площею 58,7 м?, житловою площею 41,7 м?.

У квітні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до першої полтавської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право власності на частку у спільному майні подружжя та оформлення спадкових прав на ? частину даної квартири.

03 квітня 2017 року постановою державного нотаріуса йому відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, оскільки ним не подано документів, які б підтверджували, що спадкове майно належить спадкодавцю.

Відповідно до ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно); майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності; право спільної власності виникає з підстав, не заборонених законом; спільна власність вважається частковою, якщо договором або законом не встановлена спільна сумісна власність на майно.

Відповідно до ст. 368 ЦК України спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до ст. 370 ЦК України співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено за домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Пунктом 17 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 07.02.2014 року «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» передбачено, що частка суб'єкта права спільної сумісної власності визначається зокрема, при поділі майна, виділі частки зі спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини.

Відповідно до ст. 1218, ст. 1226 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах. При цьому необхідно визначити якою є доля спадкодавця у праві спільної сумісної власності.

Відповідно до п. 5 постанови Пленуму Верховного суду України від 22.12.1995 року №20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», частка учасника спільної сумісної власності визначається при поділі майна, виділі частки з спільного майна, зверненні стягнення на майно учасника спільної власності за його боргами, відкритті після нього спадщини. При відсутності доказів про те, що участь когось з учасників спільної сумісної власності (крім сумісної власності подружжя) у надбанні майна була більшою або меншою - частки визначаються рівними.

Позивач, заявляючи вимогу про визначення часток у праві спільної сумісної власності на квартиру, посилається на рівність часток.

Визначаючись щодо даної позовної вимоги, суд враховує положення вказаних вище норм законодавства, а також ту обставину, що ніяких домовленостей про розмір часток між співвласниками не було, протилежного судом не встановлено, а також те, що частки співвласників є рівними, частка померлого співвласника не може бути змінена за рішенням суду, а невизначення часток не дає можливості в повній мірі розпоряджатися своїм правом власності на вказане майно та отримати свідоцтво про право на спадщину.

За таких обставин, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та визначення часток співвласників квартири.

Разом із цим, у задоволенні позовних вимог про визнання права власності на ? частини спірної квартири в порядку спадкування потрібно відмовити, оскільки такі позовні вимоги є передчасними, частки у праві спільної сумісної власності подружжя визначені даним рішенням, частка померлої дружини позивача складає ? частини спірної квартири і позивач не позбавлений можливості звернутися у встановленому порядку за отриманням свідоцтва про право на спадщину.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 355, 368, 370, 1218, 1226, 1261,1268 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 212, 213, 215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити частково.

Визначити частку ОСОБА_1 у квартирі АДРЕСА_1, яка є обєктом спільної сумісної власності подружжя, у розмірі ? частини.

Визначити частку ОСОБА_4, яка померла 26 лютого 2013 року, у квартирі АДРЕСА_1, яка є обєктом спільної сумісної власності подружжя, у розмірі ? частини.

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про визнання за ним права власності на ? частини цієї квартири в порядку спадкування за законом після померлої ОСОБА_4 відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Полтавської області через Октябрський районний суд м. Полтави шляхом подання протягом 10 днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Особи, які беруть участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Ю.С. Гальонкіна