Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/4276/16-ц
Провадження №: 2/332/192/17
03 травня 2017 р. м.Запоріжжя
Заводський районний суд м. Запоріжжя в складі: головуючого - судді Безлер Л.В., за участю секретаря Жечевої А.В., заочно розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, ПрАТ «Страхова група «ТАС» про відшкодування майнової шкоди,-
У судове засідання, призначене на 03.05.2017 року позивач ОСОБА_1 не з'явився, був повідомлений завчасно та належним чином про дату, час та місце проведення судового засідання, надав суду заяву з проханням розгляду справи за його відсутності, на позовних вимогах наполягав.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання повторно не з'явився. Про день та час слухання справи був повідомлений вчасно та в установленому законодавством порядку. До суду поштою надійшло клопотання відповідача ОСОБА_2 про слухання справи в режимі відеоконференції у зв'язку з неможливістю його прибуття до Заводського районного суду м.Запоріжжя, та клопотання про залучення в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог, ПАТ «Страхова група «ТАС». Ухвалою суду від 17.02.2017р. клопотання задоволені/а.с.61/ Але, у визначений судом час відповідач ОСОБА_2 до Черкаського районного суду Черкаської області для участі у судовому засіданні в режимі відеоконференції не з'явився. Причин неявки суду не повідомив. В подальшому відповідач ОСОБА_2 повторно направив поштою до Заводського суду клопотання про проведення судового засідання в режимі відеоконференції, але повторно не з'явився в судове засідання у визначений судом час.
Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився з невідомих причин. Про день та час слухання справи був повідомлений вчасно та в установленому законодавством порядку, про що свідчать поштові повідомлення про отримання судових повісток.
Представник третьої особи ПрАТ «Страхова група «ТАС» до судового засідання не з'явився. Про день та час слухання справи повідомлявся вчасно та в установленому порядку, про що свідчать поштові повідомлення.
Судом встановлено, що 07 серпня 2015 року о 09 годині 05 хвилин в м. Запоріжжя навпроти прохідної завода «Запоріжсталь» по вул.Північне шосе сталася дорожньо-транспортна пригода. Так, водій ОСОБА_3, керуючи автомобілем Mersedes-Bеnz Actros державний номер НОМЕР_2, який належить ОСОБА_2, під час руху заднім ходом не переконався в безпеці маневру, в результаті чого здійснив наїзд на належний позивачу автомобіль марки Nissan X-Trail державний номер НОМЕР_1, що стояв позаду. Внаслідок дорожньо-транспортної пригоди автомобілю Nissan X-Trail державний номер НОМЕР_1 завдано технічних пошкоджень.
Винною особою у даній дорожньо-транспортній пригоді згідно з постановою Чигиринського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2015 року було визнано ОСОБА_3 (а.с.9).
За загальним правилом відповідальність за шкоду несе особа, яка завдала шкоди (ст. 1166 ЦК).
Як зазначено у Постанові Пленуму Вмщого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання застосування судами закондавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» №45 від 01.03.2013 року, особою, яка зобов'язана відшкодувати шкоду, завдану джерелом підвищеної небезпеки, є фізична або юридична особа, що на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, позички тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.
Якщо особа під час керування транспортним засобом має посвідчення водія на право керування транспортним засобом відповідної категорії і реєстраційний документ на транспортний засіб, переданий їй власником або іншою особою, яка на законній підставі використовує такий транспортний засіб, то саме ця особа буде нести відповідальність за завдання шкоди (пункт 2.2 Правил дорожнього руху України).
Відповідно до постанови Чигиринського районного суду Черкаської області від 15 вересня 2015 року, яка набула чинності, автомобіль Mersedes-Bеnz Actros державний номер НОМЕР_2, належить відповідачу ОСОБА_2.(а.с.9). Доказів наявності законних підстав, на яких ОСОБА_3 використовував вказаний автомобіль, суду не надано.
Цивільно-правова відповідальність власника автомобіля Mersedes-Bеnz Actros державний номер НОМЕР_2 на момент дорожньо-транспортної пригоди була застрахована у Приватному акціонерному товаристві «Страхова група «ТАС» (а.с.7).
Згідно з полісом №АІ/7699702 обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів від 28.05.2015 року ліміт відповідальності за шкоду, заподіяну життю і здоров'ю (на одного потерпілого), складає 100 000 грн., ліміт відповідальності за шкоду, заподіяну майну (на одного потерпілого), складає 50 000 грн., франшиза - 0 грн..
Вартість вказаного дослідження склала 650,00 гривень (а.с.25).
Відповідно до ч. 1 ст. 1194 ЦК України особа, яка застрахувала свою цивільну відповідальність, у разі недостатності страхової виплати (страхового відшкодування) для повного відшкодування завданої нею шкоди зобов'язана сплатити потерпілому різницю між фактичним розміром шкоди і страховою виплатою (страховим відшкодуванням).
Згідно зі ст. 29 Закону України "Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів", у зв'язку з пошкодженням транспортного засобу відшкодовуються витрати, пов'язані з відновлювальним ремонтом транспортного засобу з урахуванням зносу, розрахованого у порядку, встановленому законодавством.
За змістом пункту 1 частини другої статті 22 ЦК України реальними збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права.
Згідно з пунктом 2.4. Методики товарознавчої експертизи та оцінки колісних транспортних засобів, затвердженої наказом Міністерства юстиції України та Фонду державного майна України від 24 листопада 2003 року № 142/5/2092, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 24 листопада 2003 року за № 1074/8395 (далі - Методика) вартість матеріального збитку (реальні збитки) визначається як вартісне значення витрат, яких зазнає власник у разі пошкодження або розукомплектування КТЗ, з урахуванням фізичного зносу та витрат, яких зазнає чи може зазнати власник для відновлення свого порушеного права користування КТЗ (втрати товарної вартості).
Відповідно до пункту 8.3. Методики вартість матеріального збитку визначається як сума вартості відновлювального ремонту з урахуванням значення коефіцієнта фізичного зносу складників КТЗ та величини втрати товарної вартості.
Отже, за змістом указаних положень законодавства величина втрати товарної вартості входить до вартості матеріального збитку (реальних збитків).
Пунктом 1.6. Методики визначено, що величина втрати товарної вартості - це умовна величина зниження ринкової вартості КТЗ, відновленого за нормативними вимогами після пошкодження, порівняно з ринковою вартістю подібного непошкодженого КТЗ.
Пунктом 8.6. Методики передбачено 2 випадки, коли у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту виникає фізичний знос, яким характеризується величина втрати товарної вартості та який виникає у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту: 1) унаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду; 2) унаслідок зниження міцності чи довговічності окремих елементів складових частин, захисних властивостей покриттів або застосування для ремонту складових частин, які були в ужитку чи в ремонті.
Тому, показник передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду транспортного засобу є однією зі складових показника величини втрати товарної вартості транспортного засобу.
Пунктами 8.6.1.,8.6.2. Методики передбачені випадки, коли величина втрати товарної вартості нараховується у разі потреби проведення ремонтних робіт з відновлення пошкоджених складових частин усіх типів КТЗ, а коли не нараховується.
Тому у звіті про оцінку транспортного засобу може міститися інформація про причину фізичного зносу, який виникає у разі пошкодження КТЗ і відповідного ремонту, а також про те, чи внаслідок передчасного погіршення товарного (зовнішнього) вигляду нараховано величину втрати товарної вартості (пункт 8.6 Методики), чи співпадає величина втрати товарного вигляду з величиною втрати товарної вартості, що має значення для вирішення справи про відшкодування шкоди, пов'язаної з втратою товарного вигляду (товарної вартості).
Пунктом 32.7 статті 32 Закону України "Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів" чітко встановлено, що шкоду, пов'язану з втратою товарного вигляду транспортного засобу, страховик не відшкодовує.
Ураховуючи те, що згідно з пунктом 8.6 Методики величина втрати товарної вартості транспортного засобу враховує втрату товарного вигляду транспортного засобу, можна вважати, що пункт 32.7 статті 32 Закону також виключає виплату страховиком потерпілій особі і відповідного відшкодування шкоди у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу.
Таким чином, правильне застосування пункту 32.7 статті 32 Закону передбачає аналіз відповідної правової норми в її системному взаємозв'язку з вимогами, передбаченими статтями 22, 1166 і 1187 ЦК України.
Системний аналіз указаних положень законодавства, а також абзацу третього пункту 3 частини першої статті 988, статті 1194 ЦК України, пункту 32.7 статті 32 Закону, пунктів 1.6, 8.6, 8.6.1, 8.6.2 Методики дає можливість дійти таких висновків.
Власник пошкодженого внаслідок ДТП транспортного засобу має право на відшкодування в повному обсязі завданої йому майнової шкоди. При цьому, якщо цивільна відповідальність заподіювача шкоди була застрахована, але розміру страхового відшкодування не вистачає для повного відшкодування завданої майнової шкоди, у тому числі й у разі встановлення законодавчих обмежень щодо відшкодування шкоди страховиком, то в такому разі майнова шкода у вигляді втрати товарної вартості транспортного засобу повинна бути відшкодована винною особою в загальному порядку. Методикою передбачено можливість і порядок обчислення показника втрати товарної вартості колісного транспортного засобу як складової загального розміру майнової шкоди, яка завдана власнику транспортного засобу, пошкодженого внаслідок ДТП. Оскільки, від сплати відповідного відшкодування законодавством звільнено страховика, то його згідно зі статтями 1166, 1187, 1194 ЦК України може бути стягнуто з особи, яка завдала шкоду.
Крім того, позивачем ОСОБА_1 понесено інші матеріальні збитки:
вартість послуг по складанню звіту про оцінку розміру матеріального збитку, завданого власнику КТЗ №18/08/15 від 20.08.2015р. 650,00грн., що підтверджується Актом №18.08.15 від 20.08.15р. виконаних робіт та надання послуг, рахунком №18.08.15 від 19.08.15р. та квитанцією №2 ПАТ «Банк «Кредит Дніпро» від 20.08.2015р. на суму 650,00грн.(а.с.24,25,25-зворот.)
вартість послуги банку ПАТ «Банк «Кредит Дніпро» за проведений розрахунок по вищевказаній квитанції на суму 8,00грн.(а.с.25-зворот)
вартість послуги з надіслання телеграми відповідачу, сплаченої на користь ПАТ «Укртелеком», від 10.08.2015р., що підтверджується копією телеграми та квитанцією на суму 96,00грн.(а.с.26, 23)
вартість послуги банку ПАТ «Перший інвестиційний банк» за проведений розрахунок по вищевказаній квитанції на суму 4,00грн.(а.с.23)
Таким чином, загальна вартість матеріального збитку становить 758,00грн., що підтверджено відповідними розрахунковими документами.
Крім того, відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України судові витрати по сплаті судового збору у розмірі 551,20 грн., понесені позивачем, підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 23, 1166, 1167, 1187,1194 ЦК України, ст.ст. 212-214 ЦПК України, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - ОСОБА_3, ПрАТ «Страхова група «ТАС» про відшкодування майнової шкоди - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 551,20 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Запорізької області через Заводський районний суд м.Запоріжжя. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя Безлер Л.В.