Справа № 758/5267/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

секретаря - Прокопенко М. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, 3-тя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування особи Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житлом, шляхом вселення, визнання права користування житловим приміщенням та зобов»язання здійснити реєстрацію права користування,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачі звернулись до суду з вимогами про усунення перешкод у здійсненні ними права користування квартирою АДРЕСА_1. Мотивують позов тим, що ОСОБА_1, 1940 р.н., є наймачем вказаної квартири, та з грудня 2014 рокуу зв»язку з погіршенням стану здоров»я та перенесеним інсультом перебувала на стаціонарному лікуванні в КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1 Дарницького району м. Києва». Після виписки з медичного закладу позивач в супроводі дочки ОСОБА_2 переїхала проживати до неї, оскільки потребує стороннього догляду, та не повернулась до спірної квартири. Як причину неповернення в спірну квартиру зазначають, що відповідачі змінили замки від вхідних дверей квартири, не надають позивачам доступу до житлового приміщення, чим порушують законні права позивача ОСОБА_1 та її дочці ОСОБА_2

Також просили зобов»язати Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування особи Подільської районної в м. Києві державної адміністрації зареєструвати ОСОБА_2 за адресою: АДРЕСА_1.

Справа 23.09.2016 року надійшла в провадження судді Подільського районного суду м. Києва Супрун Г.Б.

Позивач ОСОБА_2, яка також являється представником позивача ОСОБА_1, в судовому засіданні позов підтримала. Пояснила, що права її матері на користування порушуються, оскільки вона є наймачем квартири, а її особисте право користування цією квартирою порушуються з тих підстав, що вона здійснює постійний догляд за матір»ю, яка є лежачою та потребує догляду за нею.На цій підставі просила вселити її в спірну квартиру, хоча має постійне місце реєстрації за іншою адресою (трикімнатна квартира АДРЕСА_2).

Зазначила, що до правоохоронних органів з заявою про перешкоджання користуватись квартирою зверталась для того, щоб зафіксувати факт здійснення перешкод у наданні ключів від квартири з боку відповідачів .

Відповідачі та їх представник ОСОБА_6 в судовому засіданні заперечували проти позову, оскільки позивачами не доведено факт порушення права ОСОБА_1 Пояснили, що ОСОБА_3 є невісткою ОСОБА_1, зареєстровані та постійно проживають в квартирі АДРЕСА_1 з 1993 року. Чоловік ОСОБА_3 ( син ОСОБА_1 та рідний брат ОСОБА_2) помер ІНФОРМАЦІЯ_1 Після його смерті вони з сином продовжували користуватись великою кімнатою, а ОСОБА_1 займала окрему маленьку кімнату площею 10 кв.м. В зв»язку з тим, що в квартирі не робився ремонт з 1990-х років (що підтверджується фотографіями), тому вони почали ремонт, повідомивши про це позивачів.

На початку 2015 року ОСОБА_1 після перенесеного інсульту, з ініціативи своєї дочки ОСОБА_2 добровільно залишала квартиру та переїхала проживати до неї. Будь-яких перешкоду у користуванні квартирою ОСОБА_1 житловим приміщенням не чинили, між ними були добрі стосунки. В зв»язку з ремонтом дійсно були замінені замки від вхідних дверей, ключі від яких пропонували віддати особисто ОСОБА_1. Відповідачі бажають, щоб вона проживала в своїй кімнаті і умови вже набагато покращили. Щодо вселення та реєстрації місця проживання ОСОБА_2 за вищевказаною адресою категорично заперечували, вона не набула права користування спірною квартирою.

Представник 3-ї особи в судове засіданні не з»явився, причини неявки суду не відомі.

Суд, вислухавши пояснення представників сторін, дослідивши письмові докази, оцінивши їх у сукупності, приходить до наступних висновків.

В судовому засіданні встановлено, що на ім»я ОСОБА_811.09.1963 року видано ордер на право вселення у квартиру АДРЕСА_1 на сім»ю з трьох осіб: ОСОБА_8, її дочки ОСОБА_1 та ОСОБА_9 Ордер видано на підставі рішення виконавчого комітету Подільської районної ради народних депутатів №823 від 26.07.1963 року (а.с. 5).

Відповідно до довідки форми №3 від 01.04.2016 року №3064, виданої КП «КК «Центр комунального сервісу №31» за адресою: АДРЕСА_3, зареєстровані: позивач ОСОБА_1, яка є власником особового рахунку з 11.10.1963 р. відповідно до договору найму а.с.6), відповідач ОСОБА_3 з 08.10.1993 р., відповідач ОСОБА_4 з 08.10.1993 р. (а.с. 4).

Як встановлено в судовому засіданні, позивач ОСОБА_1 після перенесеного інсульту 01.12.2014 року хвора постійно лежача та за станом здоров»я потребує постійного стороннього догляду, що підтверджується висновком ЛКК КНП «Центр первинної медико-санітарної допомоги №1 Дарницького району м. Києва» №132 від 05.08.2015 року (а.с. 7, 8).

Як вбачається з довідки №33 від 30.03.2016 року, ОСОБА_1 за адресою: АДРЕСА_1, фактично не проживає та на обліку у відділеннях Територіального центру соціального обслуговування Подільського району м. Києва не перебуває (а.с. 10).

З грудня 2014 року по 31.07.2015 року наОСОБА_1 нарахування за житлово-комунальні послуги за місцем реєстрації за її заявою не здійснюється, про що свідчить довідка Подільської районної в м. Києві державної адміністрації №431 від 31.07.2015 року (а.с. 63).

В судовому засіданні встановлено те, що наймач квартири після перенесеної хвороби не повернулась до квартири в зв»язку з перенесеною хворобою. Разом з тим, встановлено також факт заміни замків від вхідних дверей квартири після проведеного ремонту, що не заперечувалось відповідачами. Відповідачі не заперечують надати ключі від дверей, навіть під час розгляду справи пропонували віддати ключі особисто ОСОБА_1, але ОСОБА_2 не впускає їх для спілкування з матір»юта передачі їй ключів. Тому, враховуючи її пояснення в судовому засіданні, щоб ключі передали їй, а не матері, для того, щоб вона могла зайти в квартиру в зручний для неї час, суд робить висновок, що вона це робить з причин особистих неприязнених стосунків з ОСОБА_3, а не в інтересах ОСОБА_1

Відповідно до статті 61 ЖК УРСР користування жилим приміщенням у будинках державного і громадськогожитлового фонду здійснюється відповідно до договору найму жилого приміщення. Договір наймужилогоприміщення в будинках державного і громадського житлового фонду укладається в письмовій формі на підставі ордера на жиле приміщення між наймодавцем - житлово-експлуатаційною організацією (ав разі її відсутності -відповідним підприємством, установою, організацією) і наймачем - громадянином, на ім'я якого видано ордер.

Статтею 64 ЖК УРСР передбачено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Повнолітні члени сім'ї несуть солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов'язаннями, що випливають із зазначеного договору.До членів сім'ї наймача належать дружина наймача, їх діти і батьки. Членами сім'ї наймача може бути визнано й інших осіб, якщо вони постійно проживають разом з наймачем і ведуть з ним спільне господарство. Якщо особи, зазначені в частині другій цієї статті, перестали бути членами сім'ї наймача, але продовжують проживати в займаному жилому приміщенні, вони мають такі ж права і обов'язки, як наймач та члени його сім'ї.

Позивач ОСОБА_2 не зареєстрована в квартирі як член сім»ї, не проживає в квартирі, не несе солідарну з наймачем майнову відповідальність за зобов»язаннями, що випливають з договору найму, тому вона не набула права користування вказаною квартирою, і законних підстав для її вселення немає, вимоги ОСОБА_2 безпідставні. Питання про її вселення не ставилось ні наймачем, ні всіма членами сім»ї, зареєстрованих в цій квартирі.

Згідно ст. 65 ЖК УРСР наймач вправі в установленому порядку за письмовою згодою всіх членів сім'ї, які проживають разом з ним, вселити в займане ним жиле приміщення свою дружину, дітей, батьків, а також інших осіб.На вселення до батьків їх неповнолітніх дітей зазначеної згоди не потрібно. Особи, що вселилися в жиле приміщення як члени сім'ї наймача,набувають рівного з іншими членами сім'ї права користування жилим приміщенням, якщо при вселенні між цими особами, наймачем та членами його сім'ї, які проживають з ним, не було іншої угоди про порядок користування жилим приміщенням.

Враховуючи, що ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачений спеціальний порядок здійснення реєстрації місця проживання особи, ОСОБА_2 органом реєстрації не відмовлено у взятті останньої на реєстраційний облік за адресою: АДРЕСА_1, чим не порушено її прав та інтересів, проходжу до висновку про відмову у задоволенні вказаних позовних вимог.

Згідно ст.60 ЦПК Україникожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи той факт, що відбулась заміна замків та ключі на день розгляду справи не вручені позивачу ОСОБА_1, тому в цій частині стосовно захисту її прав на користування квартирою підлягають задоволенню.

А тому, на підставі викладеного, суд приходить до висновку про часткове задоволення позову.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідачів на користь держави підлягає стягненню судовий збір у розмірі 275,60 грн. з кожного.

Керуючись ст.ст. 61, 64, 65 ЖК УРСР, ст.ст.10, 11, 60, 88, 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, 3-тя особа: Відділ з питань реєстрації місця проживання/перебування особи Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, про усунення перешкод в користуванні житлом, шляхом вселення, визнання права користування житловим приміщенням та зобов»язання здійснити реєстрацію права користування - задовольнити частково.

Зобов»язати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 усунути перешкоди ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, у користуванні квартирою АДРЕСА_1, шляхом її вселення в квартиру.

В решті позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_3), ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_4) судовий збір в дохід держави по 275,60 грн. з кожного.

Рішення суду може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва.

Суддя Г. Б. Супрун