Провадження №2/760/5917/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

/про залишення позовної заяви без руху/

13 жовтня 2017 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Шереметьєва Л. А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на квартиру, суддя

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду з позовом і просить розірвати договір довічного утримання від 23.06.2010 року та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119 ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При зверненні до суду позивачем надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 2 189, 34 гр.

З точки зору ст. 80 ЦПК України пред'явлений позивачем позов у частині вимог про визнання права власності на квартиру є позовом майнового характеру.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається:

- у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Згідно з ч.2 даної статті якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною, розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 прожиткових мінімумів.

За подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною, розмір судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму.

Відповідно до ч.1 ст.6 Закону за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору, не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві або залишення заяви без розгляду.

Закон України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначає, що з 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 600, 00 гр.

Виходячи з цього, двох вимог: майнового та немайнового характеру, позивач має сплатити судовий збір у розмірі 8 000, 00 гр. за вимогу майнового характеру та 640, 00 гр. за вимогу немайнового характеру.

За вирахуванням сплаченої суми позивач має доплатити 6 450, 66 гр. на:

-р/р №0010, утримувач коштів УДК у Солом`янському районі м. Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 26077951, банк отримувача ГУДКУ у м. Києві, код банку отримувача (МФО) 820019, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу: 22030101; 050, «судовий збір», Солом`янський р/с., 02896762.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору довічного утримання та визнання права власності на квартиру залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя Л.А.Шереметьєва