Справа № 308/6530/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Лемак О.В., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірної, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_3 звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірної, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 12.07.2017 року подану позивачем заяву залишено без руху та надано строк для усунення недоліків позовної заяви, оскільки така не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Зокрема, як вказано у п. 14 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 року № 1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при вирішенні питання про відкриття провадження у справі судам слід звертати увагу на відповідність позовної заяви (заяви) вимогам статті 119 ЦПК. Така заява має містити, зокрема, відомості про те, в який спосіб була поширена інформація, що порушує особисті немайнові права позивача (заявника), яка саме інформація поширена відповідачем (відповідачами), із зазначенням часу, способу й осіб, яким така інформація повідомлена, інші обставини, які мають юридичне значення, посилання на докази, що підтверджують кожну з таких обставин, а також зазначення способу захисту, в який позивач бажає захистити своє порушене право.

Відповідно до п. 9 Постанови пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації.

Якщо позов пред'явлено про спростування інформації, опублікованої в засобах масової інформації, то належними відповідачами є автор і редакція відповідного засобу масової інформації чи інша установа, що виконує її функції, оскільки згідно зі статтею 21 Закону про пресу редакція або інша установа, яка виконує її функції, здійснює підготовку та випуск у світ друкованого засобу масової інформації.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивач просить зобов'язати ОСОБА_2 спростувати недостовірну інформацію спростувати недостовірну інформацію, а саме поширену в мережі Інтернет на веб-сайті http://moskal.in.ua.

Згідно з п. 12 Постанови пленуму Верховного суду України № 1 від 27.02.2009 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» належним відповідачем у разі поширення оспорюваної інформації в мережі Інтернет є автор відповідного інформаційного матеріалу та власник веб-сайта, особи яких позивач повинен установити та зазначити в позовній заяві (пункт 2 частини другої статті 119 ЦПК).

Разом з тим, власника вказаного веб-сайту позивачем не зазначено, що не відповідає нормам чинного законодавства.

Водночас, у п. 3 постанови Пленуму Верховного суду України № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» розяснено, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб. Відповідно моральна шкода може полягати у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у звязку з ушкодженням здоровя, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у звязку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих звязків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Також у розясненнях, наданих у постанові Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 року, вказано, що у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено з яких міркувань позивач виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується, окрім вказівки на те, у чому полягає ця шкода та якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві (п. 4). У разі недотримання позивачем зазначених вимог суд вправі залишити позовну заяву без руху.

У позовній заяві заявлено вимогу про зобовязання відповідача компенсувати моральну шкоди у розмірі 1600,00 грн. Разом з тим, не зазначено докази, що підтверджують завдання моральної шкоди, зокрема, відсутні докази причино-наслідкового звязку між станом здоровя позивача та діями, бездіяльністю або рішеннями відповідача, та інші письмові докази, якими позивач може підтвердити викладені обставини та вимоги.

На виконання ухвали судді від 12.07.2017 року позивач надіслав до суду заяву про усунення недоліків.

Суддя, вивчивши доводи позивача у заяві про виконання вимог ухвали, а також інші матеріали справи, вважає, що позивач вимоги ухвали судді від 12.07.2017 року про залишення заяви без руху не виконав.

Таким чином, відповідно до ч.2 ст.121 ЦПК України, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірної, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди, слід вважати неподаною та повернути позивачу.

На підставі наведеного, керуючись ст. 121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання інформації недостовірної, спростування недостовірної інформації, відшкодування моральної шкоди вважати неподаною і повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що відповідно до ч.5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4