23.10.2017 Суддя Горчакова О. І..
Справа № 644/1807/16-ц
Провадження № 2/644/613/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 жовтня 2017 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судовим засіданням - судді Горчакової О.І.,

секретаря судових засідань ОСОБА_1,

позивач ОСОБА_2 - не прибув;

відповідача - ОСОБА_3, представника відповідача - ОСОБА_4В;

розглянувши у судовому засіданні у залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду міста Харкова у м. Харкові матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «Про визнання договору дарування недійсним», -

в с т а н о в и в:

До Орджонікідзевського районного суду міста Харкова 18.02.2016 року надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «Про визнання договору дарування недійсним» (т.1 а.с.1-43).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи, головуючим суддею визначено суддю Матвієвську Ганну Вячеславівну (т.1 а.с.43).

Ухвалою Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 16.08.2017 року задоволено заяву представника відповідача, ОСОБА_3 - ОСОБА_4, про відвід судді Орджонікідзевського районного суду м. Харкова Матвієвської Г.В. у справі № 644/1807/16-ц, номер провадження 2/644/613/17 (т.1 а.с.148-149).

Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи, головуючим суддею визначена ОСОБА_5 (т.1 а.с.154).

Відповідач ОСОБА_3 та представник ОСОБА_4 у судове засідання прибули. Позивач ОСОБА_2 у судове засідання не прибув. Відповідач та представник ОСОБА_4 прохали залишити без розгляду позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «Про визнання договору дарування недійсним», у звязку з повторною неявкою Позивача у с удове засідання (т.1 а.с. 172).

До суду 23.10.2017 року Вх. № 34215/17 надійшла заява від ОСОБА_2Б, про відкладення судового засідання, у звязку з тим, що він лише 20.10.2017 року дізнався, що справа передана іншому судді на розгляд, судових повісток він не отримував, він не може зявитися до судового засідання так як не має можливості ознайомитися з матеріалами справи (т.1 а.с. 171).

Судом установлено, що у судове засідання призначене на 12.09.2017 року позивач ОСОБА_2Б не зявився, хоча про дату та час розгляду справи був повідомлений своєчасно та належним чином. На його адресу була направлена судова повістка. Проте, зворотнє поштове повідомлення повернулось до суду з відміткою « по истечению срока хранения». Більш того, за дорученням суду 12.09.2017 року секретар судового засідання здійснювала телефонний дзвінок на номер мобільного телефону Позивача (066-094-85-22) і ОСОБА_2 повідомив, що не може прибути у судове засідання, бо перебуває на роботі (т. 1 а.с. 160, 165).

18.09.2017 року Позивачу повторно була направлена судова повістка у судове засідання, призначене на 23.10.2017 року. Але зворотнє поштове повідомлення повернулось до суду з відміткою « за закінчення терену зберігання» ( т. 1 а.с. 170). Як зазначалось позивачем була надана заява про відкладення судового засідання, у звязку з тим, що не отримував судові повістки про виклик у судове засідання. Суд критично ставиться до вказаної заяви та, на думку суду, - неявка у судове засідання свідчить про втрату Позивачем інтересу до справи, яка розглядається судом.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Будучи ініціатором судового розгляду справи позивач в першу чергу має активно, не зловживаючи, використовувати власні процесуальні права, тобто здійснювати їх з метою, з якою такі права були надані. При цьому, визначальними процесуальними обов'язками позивача є забезпечення представництва власних інтересів при розгляді цивільної справи (ст. ст. 27, 31 ЦПК України).

Відповідно до ст. 157 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

Відповідно до ст. 157 ЦПК України, розгляд судом цивільної справи відбувається в судовому засіданні з обов'язковим повідомленням осіб, які беруть участь у справі.

Судові повістки про виклик у суд надсилаються особам, які беруть участь у справі, свідкам, експертам, спеціалістам, перекладачам, а судові повістки-повідомлення - особам, які беруть участь у справі з приводу вчинення процесуальних дій, у яких участь цих осіб не є обов'язковою (ч. 4 ст. 74 ЦПК України).

Частиною 4 статті 76 ЦПК України передбачено, що у разі відсутності адресата особа, що доставляє судову повістку, негайно повертає її до суду з поміткою про причини невручення.

Відповідно до ч. 1 ст. 77 ЦПК України - сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка, надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Крім того ч. 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин

Вищенаведені положення, в першу чергу, спрямовані на забезпечення добросовісного ставлення осіб, які беруть участь у справі, до виконання свого процесуального обов'язку.

Отже, вищевикладені обставини свідчать про те, що Позивач допустив повторну неявку в судове засідання без поважних на те причин, хоча і заяв про розгляд справи без його участі суду теж не надав.

Застосовуючи до Позивача процесуальні наслідки його неявки у судове засідання, суд бере до уваги положення пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950) (далі - Конвенція), згідно з якими кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

У даному випадку, суд звертає увагу на те, що право позивача на доступ до суду жодним чином обмежене не було, оскільки про обставини розгляду справи, необхідність явки до суду позивач повідомлявся своєчасно та належним чином у порядку та спосіб, що передбачений нормами ЦПК України.

Тобто, єдиною причиною виникнення такої ситуації, за якою подальший розгляд справи став неможливим, є неналежне виконання Позивачем свого процесуального обовязку, передбаченого ст. 27, 31 ЦПК України.

Європейський Суд з прав людини у справі Bellet v. Frаnсе зазначив, що рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Разом з тим таке право не є абсолютним, оскільки забезпечивши право особи на звернення до суду, держава покладає на таку особу певні обовязки, які повязані із реалізацією такого права. Однією з складовою гарантованого Конвенцією права на доступ до суду є розумний строк розгляду справи, який повязаний не лише із правовою та фактичною складністю справи, але й поведінкою заявника. Оцінюючи поведінку заявника з позиції Європейського Суду слід брати до уваги в тому числі і факти невиконання ним процесуальних обовязків, наприклад, неявки в судове засідання без поважних причин.

Тобто, право особи на доступ до суду перебуває у безпосередньому взаємозвязку із виконанням тих обовязків, які покладаються на заявника при реалізації ним своїх прав.

Неявка позивача у судові засідання, неповідомлення суду про можливу зміну місця проживання, поважні причини неприбуття до суду, невжиття будь-яких інших активних дій, повязаних із використанням власних процесуальних прав, в контексті норм національного законодавства, позбавляють суд можливості здійснювати розгляд справи та призводять до порушення строків її вирішення.

Виходячи з правових норм, неявка ОСОБА_2 у судові засідання без поважних причин та відсутність заяви про розгляд справи за його відсутності, зумовлюють прийняття судом рішення про залишення даного цивільного позову без розгляду.

При цьому суд вважає за необхідне роз'яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 27,31, 76,77,157, 208-210 Цивільного процесуального кодексу України суд, -

у х в а л и в:

Позовну ОСОБА_2 до ОСОБА_3 «Про визнання договору дарування недійсним» - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом 5 днів з дня її проголошення, а особами, що не брали участі в судовому засіданні протягом 5 днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова шляхом подачі апеляційної скарги.

Суддя: О.І. Горчакова