14.08.2017
Провадження № 2/201/2697/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 серпня 2017 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ходаківський М.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Хабзеда Гизовича, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 про усунення перешкод в здійсненні права користування квартирою, що належить на праві власності, зобовязання відновити порушені права, відшкодування моральної та матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із вказаною позовною заявою до ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Хабзеда Гизовича, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 про усунення перешкод в здійсненні права користування квартирою, що належить на праві власності, зобовязання відновити порушені права, відшкодування моральної та матеріальної шкоди.

Указана позовна заява надійшла до суду 02 серпня 2017 року та передана згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 03 серпня 2017 року судді Ткаченко Н.В.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 08 серпня 2017 року заявлено про самовідвід у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Хабзеда Гизовича, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 про усунення перешкод в здійсненні права користування квартирою, що належить на праві власності, зобовязання відновити порушені права, відшкодування моральної та матеріальної шкоди та у звязку із цим справа за указаним позовом згідно із протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09 серпня 2017 року передана судді Ходаківському М.П.

Разом із позовною заявою позивач подала клопотання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутне матеріальне становище.

Відповідно до ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Тобто згідно зі статтею 10 ЦПК позивач повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Однак матеріали справи вищезазначених доказів не містять.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Розглянувши клопотання, ознайомившись з наданими матеріалами, вважаю, що клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору не підлягає задоволенню, оскільки обставини вказані у клопотанні не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

Таким чином позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: позивачу необхідно сплатити судовий збір, оскільки до позовної заяви не додано документ, який вказує на сплату судового збору у розмірі визначеному на час предявлення позову положеннями Закону України «Про судовий збір».

Так, відповідно до підпункту 1-1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із підпунктом 1-2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 6 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. Станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 600,00 грн., з огляду на що судовий збір за позовні вимоги майнового та немайнового характеру складає 1280 грн., який необхідно сплатити позивачу та надати підтверджуючий документ.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Управління Державної казначейської служби України у Соборному районі м. Дніпра/Соборний район/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989269; банк отримувача ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області ; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0005 ; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.).У рішенні Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Ураховуючи указані приписи процесуального законодавства та зважаючи на наявність наведених судом недоліків позовної заяви вона підлягає залишенню без руху із визначенням судом строку для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 119, 120, 121, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Хабзеда Гизовича, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 про усунення перешкод в здійсненні права користування квартирою, що належить на праві власності, зобовязання відновити порушені права, відшкодування моральної та матеріальної шкоди відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Хабзеда Гизовича, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 про усунення перешкод в здійсненні права користування квартирою, що належить на праві власності, зобовязання відновити порушені права, відшкодування моральної та матеріальної шкоди залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в дводенний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто йому разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя М.П. Ходаківський