Справа № 573/1301/17
Номер провадження 2/573/513/17
РІШЕННЯ

іменем України

09 серпня 2017 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О.І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області, третя особа - ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

20 червня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що 08 вересня 2016 року помер її батько ОСОБА_3, після смерті якого відкрилася спадщина на все його майна, в тому числі на земельну ділянку розміром 4,472 га, що розташована на території Миколаївської селищної ради. За життя він склав заповіт, яким все своє майно заповів їй, а належний йому автомобіль УАЗ 452 - її брату ОСОБА_2 На даний час вона має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті батька, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила юридичну необізнаність та фактичний вступ в управління спадковим майном. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини тривалістю в два місяці.

У судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з'явилися, останній направив суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги просить задовольнити.

Представник відповідача Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не зявився, селищний голова ОСОБА_5 направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні.

Третя особа - ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, направив суду заяву про розгляд справи без його участі, проти задоволення позову не заперечує.

Суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами.

Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що батьком ОСОБА_1 був ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про її народження (а. с. 8).

08 вересня 2016 року ОСОБА_3 помер, що підтверджується свідоцтвом про його смерть (а. с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все належне йому майно, зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,472 га, що розташована на території Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області та належала померлому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії РЗ №738009 (а. с. 11).

За життя ОСОБА_3 склав заповіт, посвідчений головою виконавчого комітету Жовтневої селищної ради 16 грудня 2004 року та зареєстрований в реєстрі за №1234, яким все своє майно заповів своїй доньці ОСОБА_1, а автомобіль УАЗ 452 - сину ОСОБА_2 (а. с. 14).

Відповідно до довідки виконкому Миколаївської селищної ради Білопільського району від 01 червня 2017 року №3431 ОСОБА_3, який помер 08 вересня 2016 року, постійно і на день смерті проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. Заповіт від імені померлого, посвідчений виконкомом Миколаївської селищної ради 16 грудня 2004 року за №1234, не змінювався та не відмінявся. Після смерті батька ОСОБА_1 фактично прийняла спадщину шляхом вступу в управління спадковим майном, зберігання цінних паперів, розпорядження речами померлого (а. с. 15).

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У відповідності до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Статтею 1235 ЦК України визначено, що заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Згідно з ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином право на спадщину виникає з моменту її відкриття і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

На даний час ОСОБА_1 має намір прийняти спадщину, що залишилася після смерті батька ОСОБА_3, однак внаслідок пропуску шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини вона зробити цього не може.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 14 липня 2017 року №1640 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_3, який помер 08 вересня 2016 року, не заводилась (а. с. 25).

Так як позивачка на час відкриття спадщини була юридично не обізнана щодо порядку прийняття спадщини, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3 Суд вважає причини пропуску шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачкою поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач повністю визнав позов.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1223, 1233, 1235, 1272 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_6 задовольнити.

Визначити ОСОБА_6 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті батька ОСОБА_3, який помер 08 вересня 2016 року в селищі Миколаївка Білопільського району Сумської області, тривалістю у два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Суддя