Провадження №2-о/155/112/17
Справа №155/1132/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 липня 2017 року місто Горохів

Горохівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого Чонки В.В.,

за участю секретаря судового засідання Федонюк О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин та факту належності правовстановлюючого документу, заінтересована особа Бранівська сільська рада Горохівського району Волинської області, -

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся в суд з заявою, в якій просить встановити факт, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є її рідною матір'ю. Також, просить встановити факт, що Державний акт на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1, який виданий 12 листопада 2003 року на ім'я ОСОБА_2 належить ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Свою заяву мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мама ОСОБА_2. Після її смерті залишилося спадкове майно, зокрема, земельна ділянка, яку заявник має намір успадкувати.

З метою оформлення спадщини після смерті матері заявник звернувся до нотаріальної контори. Однак, при оформленні всіх необхідних документів для видачі свідоцтва про право на спадщину за законом виявилося, що у заявника відсутні документи, які б підтверджували родинні відносини з покійною матір'ю, оскільки в свідоцтві про народження заявника його мама значиться як «ОСОБА_2». Крім того, розбіжність наявна і в правовстановлюючому документі на спадкове майно, зокрема в державному акті на землю, оскільки спадкодавець в ньому також значиться як «ОСОБА_2». Саме через відсутність вказаних документів та розбіжності у зазначенні імені та по батькові спадкодавця у вищевказаному державному акті заявник не може реалізувати своє законне право на спадкування. Просить заяву задовольнити.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, однак в поданій до суду письмовій заяві вимоги підтримав повністю, просив задовольнити заяву, а справу слухати у його відсутність.

Представник заінтересованої особи - Бранівської сільської ради Горохівського району Волинської області в судове засідання не з'явився, однак подав письмову заяву про розгляд справи у його відсутність, жодних заперечень немає.

Свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в судове засідання не з'явилися, однак подали до суду письмові заяви в яких зазначили, що померла ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 дійсно є рідною матір'ю заявника ОСОБА_1

Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до положень ст.ст.1, 3 ЦПК України одними із завдань цивільногосудочинства є справедливий та неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав чи інтересів осіб.

Відповідно до статті 256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Згідно з п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.256 ЦПК України, суд розглядає справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті.

Згідно з п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про встановлення фактів, що мають юридичне значення» при розгляді справи про встановлення факту належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові місце і час народження якої, зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, вказаними у свідоцтві про народження або в паспорті, у тому числі, факту належності правовстановлюючого документа, в якому допущені помилки у прізвищі, імені, по батькові або замість імені чи по батькові зазначені ініціали суд повинен запропонувати заявникові подати докази про те, що правовстановлюючий документ належить йому і що організація, яка видала документ, не має можливості внести до нього відповідні виправлення. Разом з тим, цей порядок не застосовується, якщо виправлення в таких документах належним чином не застережені або ж їх реквізити нечітко виражені внаслідок тривалого використання, неналежного зберігання, тощо. Це є підставою для вирішення питання про встановлення факту, про який йдеться в документі, відповідно до чинного законодавства.

Згідно листа Верховного Суду України «Судова практика розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення» від 01.01.2012 року коли установи, які видали ці документи, не можуть виправити допущені в них помилки, відповідно до п.6 ч.1 ст.256 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК України) громадяни мають право звернутися до суду із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

Статтею 17 Закону України від 23 лютого 2006 року №3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року та практику Європейського Суду з прав людини як джерело прав.

За ст.6 Європейської конвенції з прав людини визнається право людини на доступ до правосуддя, а за ст.13 - на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Згідно висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні у справі «Бочаров проти України» від 17.03.2011 року (остаточне - 17.06.2011 року), в пункті 45 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом» (див. рішення від 18.01.1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства»). Проте таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростованих презумпцій щодо фактів (див. рішення у справі «Салман проти Туреччини»)».

З свідоцтва про народження вбачається, що заявник народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в селі Борисковичі Горохівського району Волинської області. Його батьками значаться ОСОБА_6 та ОСОБА_2.

Свідоцтвом про смерть стверджується, що ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Довідкою Бранівської сільської ради №1853 від 12 грудня 2016 року стверджується, що спадкоємцями майна після смерті ОСОБА_2 є її дочка ОСОБА_7 та син ОСОБА_1. Останній вступив у фактичне володіння майном до шести місяців шляхом фактичного володіння спадковим майном.

Згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1, який виданий 12 листопада 2003 року, стверджується, що спадкодавець значиться як «ОСОБА_2».

Враховуючи вищевикладене, те, що представлені заявником докази на підтвердження факту родинних відносин в контексті положень ст.ст.57-59 ЦПК України є належними та допустимими, спір щодо спадкового майна відсутній, суд дійшов висновку, що заява ОСОБА_1 є підставною та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.10, 60, 212, 215, 256-259 ЦПК України, п.7, п.12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику про встановлення фактів, що мають юридичне значення», суд, -

ВИРІШИВ:

Заяву задовольнити повністю.

Встановити факт, що ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 є рідною матір'ю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Встановити факт, що Державний акт на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1, який виданий 12 листопада 2003 року на ім'я ОСОБА_2 належить ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення суду може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Волинської області через Горохівський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий /підпис/

Згідно з оригіналом:

Суддя Горохівського районного суду Чонка В.В.