Справа № 755/3871/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"26" жовтня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Виниченко Л.М.,

за участі секретаря Гноілек М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернуся до суду з позовом в якому просить встановити факт родинних відносин, а саме що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р. в с.Літки, Броварського району, Київської області є його двоюрідним братом.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. помер його двоюрідний брат ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась спадщина на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Будь яких заповітних розпоряджень за життя спадкодавець ОСОБА_4, не залишав. Дружина ОСОБА_4, померла задовго до дня його смерті, дітей не мав.

Він, як спадкоємець п'ятої черги за законом на майно померлого двоюрідного брата в установлений законом строк звернувся в Броварську районну державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини. Ще спадкоємцем за законом на майно ОСОБА_4, окрім нього, є двоюрідна сестра спадкодавця ОСОБА_2

Після спливу шестимісячного строку необхідно для прийняття спадщини, державний нотаріус Броварської райдержконтори повідомила його, що із заявою про прийняття спадщини ще звернулась ОСОБА_3,, як спадкоємець четвертої черги за законом.

Державний нотаріус Броварської райдержнотконтори зобов'язала його надати свідоцтво про народження ОСОБА_4, який був сином його тітки ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 Остання доводилась його батькові ОСОБА_6 рідною сестрою.

ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року.

Оскільки свідоцтво про народження на ім'я ОСОБА_7, ОСОБА_4 та ОСОБА_6 не збереглися, тому надати ці документи нотаріусу він не має можливості через їх відсутність.

Через відсутність актових записів про народження на вказані ім'я за одержаними відповідями з Центрального Державного історичного Архіву України, Державного Архіву Київської області підтвердити документально факт родинних стосунків не надається можливим.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_8 позов підтримали з підстав викладених у позовній заяві.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_9 в судовому засіданні позов визнали.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_10 в судовому засіданні проти позовних вимог заперечували з підстав викладених у письмових запереченнях (а.с. 109). Відповідач ОСОБА_3 пояснила, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. помер ОСОБА_4, який був одружений з її тіткою ОСОБА_11 та постійно проживав в селі Літки. Вона з 2000 р. періодично, а з серпня 2009 р. до ІНФОРМАЦІЯ_2 р. постійно проживала разом із спадкодавцем однією сім'єю за місцем його мешкання в с. Літки. Протягом всього цього часу вона допомагала ОСОБА_4 вести господарство, опікувалась за спадкодавцем, годувала та одягала останнього. За життя ОСОБА_4 позивач та ОСОБА_2 до спадкодавця ніколи не навідувались, ніяких зв'язків з ним не підтримували, жодного разу вона їх не бачила. Також не має документального підтвердження їх родинних стосунків.

Суд вислухавши пояснення сторін по справі та їх представників, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 р., що підтверджується актовим записом про смерть НОМЕР_1 від 13.11.2015 р. (а.с. 73).

Державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори заведена спадкова справа №132/2016 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 (а.с. 57-99).

Заповіт спадкодавцем не складався.

ОСОБА_4 на день смерті не перебував у зареєстрованому шлюбі, спадкоємців згідно ст. 1261 ЦК України судом не встановлено.

Відповідно до положень ст. ст. 1216, 1217 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Статтею 1258 ЦК України визначено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Частиною 4 ст. 1266 ЦК України визначено, що двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Як убачається з копії спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4 до Броварської районної державної контори звернувся ОСОБА_1 із заявою від 26.02.2016 р. про прийняття спадщини після його двоюрідного брата ОСОБА_4 (а.с. 37 зв).

Із заявами про прийняття спадщини також звернулись 29.03.2016 р. ОСОБА_2 (а.с. 80) та 19.04.2016 р. ОСОБА_3 (а.с. 80, 86 зв.).

При цьому у заяві ОСОБА_3 про прийняття спадщини від 19.04.2016 року зазначено про те, що іншими спадкоємцями майна померлого ОСОБА_4 є його двоюрідний брат ОСОБА_1 та двоюрідна сестра ОСОБА_2, пережившої дружини померлого не має (а.с. 86 зв.).

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_1, який народився ІНФОРМАЦІЯ_6 року в с. Літки Броварського району, батьком позивача вказаний ОСОБА_6 (а.с. 11).

З листа Державного архіву Київської області № 01-43/124 від 04.02.2016 р. у документах архівного фонду «Відділ державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Головного управління юстиції у Київській області» актового запису про народження ОСОБА_4 не виявлено. Книга реєстрації актових записів про народження по с. Літки Броварського району Київської області» за 1938 рік на зберігання до державного архіву Київської області не надходило (а.с. 14).

Як вбачається з архівної довідки Центрального державного історичного архіву України № 02-2634 від 23.12.2015 р., при перегляді метричних книг Миколаївської церкви містечка Літки Остерського повіту Чернігівської губернії за 1908-1917р.р. запису про народження ОСОБА_6 не виявлено (а.с. 15).

Згідно архівної довідки Центрального державного історичного архіву України №02-2635 від 23.12.2015р., при перегляді метричних книг Миколаївської церкви містечка Літки Остерського повіту Чернігівської губернії за 1904-1908р.р. запису про народження ОСОБА_7 не виявлено. Однак у метричній книзі вказаної церкви за 1906р. виявлено запис про народження ОСОБА_7 такого змісту «№128. ОСОБА_7 Народилась і хрестили 23.12.1906 року. Батьки містечка Літок селянин ОСОБА_8 і його законна дружина ОСОБА_14, обоє православні» (а.с. 16).

Відповідно повідомлення Державного архіву Київської області № 01-43/182 від 22.02.2016 р. надати архівну довідку про шлюб ОСОБА_7 не можливо, оскільки книги реєстрації актових записів про шлюб по с. Літки Броварського району Київської області на зберігання до архіву не надходили (а.с. 13).

Отже, актових записів про народження спадкодавця ОСОБА_4, матері останнього ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, та батька позивача ОСОБА_6, 1916 р.н., для документального підтвердження родинних зв'язків не збереглось.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_15 зазначив, що він є рідним братом позивача та двоюрідним братом покійного ОСОБА_4, оскільки їхній батько являється рідним братом матері спадкодавця.

Свідок ОСОБА_9 ОСОБА_16 в судовому засіданні засвідчила, що ОСОБА_17 є її мати, всі вони жили в с. Літки. Позивач, ОСОБА_4 та вона являються двоюрідними.

Свідок ОСОБА_18 засвідчила, що вона з 1971 р. живе у с. Літки, знала батька позивача ОСОБА_6. Позивач є двоюрідним братом по батьковій лінії ОСОБА_4 ОСОБА_19, останній за життя про це їй пояснював особисто.

Свідок ОСОБА_20 пояснила, що вона з 2004 року знала ОСОБА_4 ОСОБА_19, живе навпроти, півроку була його цивільною дружиною. Окрім ОСОБА_3 допомоги спадкодавцю ніхто не надавав. ОСОБА_4 ніколи не говорив про родичів та про позивача ніколи не розказував.

Свідок ОСОБА_21 зазначила, що з 2005 року вона живе в с. Літки, були близькими сусідами зі спадкодавцем через межу. Вона постійно спілкувалась із ОСОБА_4, останній розказував про родичів, говорив, що ОСОБА_22 у нього одна, бо її виростив з дитинства, після його смерті залишитися все ОСОБА_22, бо він один і більше у нього нікого не має. Позивача вона ніколи не бачила.

Свідок ОСОБА_23 засвідчила, що ОСОБА_4 говорив, що все своє майно перепише на ОСОБА_22 та піде до неї жити. До спадкодавця ніхто не ходив, окрім ОСОБА_22. Вона знала матір ОСОБА_4 - ОСОБА_23, яка їй казала, що у них є троє дітей, з яких сестра ОСОБА_23 була ОСОБА_17, яка є матір ОСОБА_16. ОСОБА_4 був у ОСОБА_23 один.

Суд враховує покази вищевказаних свідків, оскільки вони також підтверджуються записами в погосподарській книзі № 43, з яких убачається, що в с. Літки членами сім'ї ОСОБА_24, 1908 р.н., були його дружина ОСОБА_11, 1906 р.н., та ОСОБА_4, 1938 р.н. Особовий рахунок за № НОМЕР_2 переведено на матір спадкодавця ОСОБА_11 (а.с. 18-25).

Пояснення відповідача ОСОБА_3 та свідків ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_23 про те, що спадкодавець ОСОБА_4 ніколи не розповідав та не згадував про своїх будь яких родичів, у тому числі і про позивача, та те, що останній не навідувався до ОСОБА_4, суд не може прийняти до уваги, як підставу для відмови у задоволенні позову, оскільки вказані обставини не спростовують заявлені вимоги про родині відносини.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюванних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших відносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» передбачено, що якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів.

Суд вважає доведеним факт родинних відносин позивача з його двоюрідним братом ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, наведеними вище письмовими доказами та показами свідків, які підтвердили обставини того, що батько позивача ОСОБА_6, 1916 р.н., є рідним братом матері спадкодавця ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, оскільки останні мали спільних батьків, у зв'язку з чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

Встановлення даного факту необхідно позивачу для оформлення спадщини.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідачів на користь позивача судовий збір у сумі 640 грн. в рівних частках з кожного, тобто по 320 грн.

Керуючись ст. ст. 1216, 1217, 1266 ЦК України, п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 3, 4, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 208, 215, 218 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту родинних відносин задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року в селі Літки Броварського району Київської області, є двоюрідним братом ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженця села Літки Броварського району Київської області.

Стягнути з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі по 320 (триста двадцять) грн. з кожного.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя