БРОВАРСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
провадження № 2/361/557/17, cправа № 361/6426/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«31» березня 2017 року м.Бровари Київської області

Броварський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Василишина В.О.,

при секретарі Харченко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Броварська районна державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 й ОСОБА_2 звернулися до суду із даним позовом, в якому просять суд продовжити їм строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_4, який помер 20 серпня 2015 року.

В обґрунтування позовних вимог позивачами зазначається, що 20 серпня 2015 року помер їх батько - ОСОБА_3 Про смерть останнього їм стало відомо із повідомлення нотаріуса від

11 жовтня 2016 року. Одночасно із вказаного повідомлення вони дізналися про відкриття спадкової справи до майна ОСОБА_3 та наявність заповіту, посвідченого Зазимською сільською радою Броварського району Київської області 21 січня 2015 року, яким ОСОБА_3 заповів їм у рівних частинах все належне йому майно.

Вважають, що визначений законом строк для прийняття спадщини пропущений ними із поважних причин, так як вони проживають на території іншої держави ОСОБА_5 Федерації, можливості приїхати до батька не мали. Відповідач дружина померлого про смерть батька не повідомляла. З підстав визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини змушені звернутися до суду.

У судове засідання позивачі ОСОБА_1 й ОСОБА_2 не зявилися, направили до суду спільну заяву про розгляд справи у їх відсутність, в якій також вказали, що позовні вимоги підтримують у повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не зявилася. 31 березня 2017 року представник позивача ОСОБА_6 подав заяву про розгляд справи у його відсутність, в якій просив відмовити у задоволенні позовних вимог на підставі доводів викладених у запереченнях.

Третя особа Броварська районна державна нотаріальна контора у судове засідання свого представника не направила. 12 січня 2017 року завідувач нотаріальної контори направила до суду заяву листа про розгляд справи у відсутність представника цієї контори.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

З матеріалів справи вбачається, що 20 серпня 2015 року помер ОСОБА_3, про що свідчить свідоцтво про смерть серії І-ОК за № 347545, видане 25 серпня 2015 року виконавчим комітетом Зазимської сільської ради Броварського району Київської області.

Зі спадкової справи № 754/2015 до майна померлого 20 серпня 2015 року ОСОБА_3 вбачається, що 27 листопада 2015 року ОСОБА_3 подала заяву про прийняття спадщини ОСОБА_3 згідно зі статтею 1241 ЦК України та статтею 1261 ЦК України. Зі змісту вказаної заяви вбачається, що іншими спадкоємцями до майна померлого ОСОБА_3 є дочки:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Як встановлено із матеріалів спадкової справи, 21 січня 2015 року секретарем виконавчого комітету Зазимської сільської ради Броварського району Київської області посвідчено заповіт ОСОБА_3, за яким останній все належне йому майно заповів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частинах.

У визначений законом строк для прийняття спадщини позивачі до нотаріальної контори із відповідними заявами не звернулися.

11 жовтня 2016 року державним нотаріусом Броварської районної державної нотаріальної контори на адресу позивачів та відповідача направлено листа, в якому повідомлено про відкриття спадкової справи до майна померлого ОСОБА_3 та наявність заповіту від 21 січня 2015 року на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Факт родинних відносин між померлим ОСОБА_3 та позивачами у справі підтверджується свідоцтвами про народження останніх та свідоцтвом про укладення шлюбу ОСОБА_2

Заявляючи вимогу про визнання додаткового строку для прийняття спадщини, позивачі як на поважність його пропуску посилаються на проживання на території ОСОБА_5 Федерації, необізнаність про смерть спадкодавця та відсутність матеріальної можливості.

Так, із копій паспортів вбачається, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є громадянами ОСОБА_5 Федерації. З відмітки у паспортах видно, що місце їх постійної реєстрації: ОСОБА_5 Федерація, Республіка Мордовія, Рузаєвський район, село Хованщина.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, яка відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Відповідно до частини першої 1 статті 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частиною першою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно із частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

За змістом частини третьої статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Згідно з розясненнями, які містяться в пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до статті 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Жодних доказів на підтвердження існування причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для вчинення дій із прийняття спадщини, позивачами не надано.

Незнання позивачів про смерть батька ОСОБА_3 не є поважною причиною пропуску строку для прийняття спадщини.

Відповідно до правової позиції, викладеної в Постанові Верховного Суду України від 14 вересня 2016 року (№ 6-1215цс16) «…якщо спадкоємець не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні».

Відповідно до ОСОБА_7 спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сімєю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Суд не може вважати поважною причину пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини - проживання на території ОСОБА_5 Федерації, оскільки позивачі є молодими людьми, які не обмежені у можливості пересування, обєктивно мали всі можливості для подання заяви про прийняття спадщини, але цього не зробили без поважних на те причин, тобто повязаних з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємців. Разом із тим, проживання у ОСОБА_5 Федерації не стало перешкодою для звернення позивачів до Броварського міськрайонного суду Київської області, шляхом направлення поштою позовної заяви із додатками. Брак коштів для приїзду до місця відкриття спадщини, також не може свідчити про поважність причин пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, оскільки подача заяви про прийняття спадщини не потребує матеріальних затрат.

Враховуючи всі наведені обставини у їх сукупності, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні даного позову з підстав не доведення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись статтями 212 215 ЦПК України, Броварський міськрайонний суд Київської області

в и р і ш и в:

У задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Броварський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В.О.Василишин