Єдиний унікальний номер 722/895/17
Номер провадження 2/722/352/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 серпня 2017 року м. Сокиряни

Суддя Сокирянського районного суду Чернівецької області Ратушенко О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування державних актів на право власності на земельні ділянки, зобовязання вчинити дії щодо викорчування багаторічних насаджень та стягнення моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5, в якому просив:

1.скасувати державні акти на право власності на земельні ділянки в урочищі «Пасіка» м. Сокиряни Чернівецької області ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та скасувати їх державну реєстрацію;

2.зобовязати власників (землевласника, землекористувача, тощо) за їх рахунок вирізати та викорчувати закладені ними багаторічні насадження плодових дерев на земельних ділянках урочища «Пасіка» м. Сокиряни Чернівецької області, з метою відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення права;

3.відшкодувати йому моральну та душевну шкоду в розмірі 500000 грн.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на вказані вище вимоги процесуального закону, вважаю, що позовна заява ОСОБА_1 підлягає залишенню без руху, оскільки подана до суду з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: в ній не повно викладено обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, чи наявність підстав для звільнення від доказування.

Зокрема:

-у позовній заяві позивач не вказує, які саме його права та інтереси порушуються діями конкретно кожного з відповідачів та в чому полягають такі порушення з наведенням доказів вчинення таких дій;

-не зазначено які саме державні акти (номер, серія, коли, ким, кому видані, на які земельні ділянки) він просить суд скасувати;

-не вказано яких саме власників та на яких земельних ділянках він просить суд зобовязати вирізати та викорчувати багаторічні насадження;

-якими саме діями відповідачів йому було завдано моральної шкоди;

-не обґрунтовано в чому проявилась моральна шкода завдана йому відповідачами;

-не вказано з якого конкретно відповідача чи відповідачів (солідарно), позивач хоче стягнути на свою користь моральну шкоду;

-не зазначено що таке «душевна» шкода та не вказано яким нормативно-правовим актом передбачено її відшкодування.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, позивачем сплачується судовий збір в розмірі 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, який має бути сплаченим на користь держави на р/р 0204, одержувач: УДКСУ у Сокирянському районі, 22030001, ГУДКСУ у Чернівецькій області, МФО 856135.

Відповідно до ч.3 ст.6 вищевказаного Закону, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Пунктом 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року розяснено, що у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Як вбачається із змісту поданого позову, позивачем.

Як вбачається з прохальної частини поданого позивачем позову, ним заявлено немайнові вимоги щодо скасування державних актів про право власності на землю відповідачів. При цьому, позивач мав би сплатити судовий збір, за звернення із такою вимогою, виходячи з кількості державних актів, які він хоче скасувати:

ОСОБА_5 1 державний акт х 640,00 грн. = 640,00 грн

ОСОБА_3 2 державних акти х 640,00 грн. = 1280,00 грн.

ОСОБА_2 7 державних актів х 640,00 грн. = 4480,00 грн.

ОСОБА_4 11 державних актів х 640,00 грн. = 7040,00 грн.

Загальна сума судового збору, яку мав би сплатити позивач за звернення із 21-ю позовною вимогою немайнового характеру, викладеній ним в першому пункті прохальної частини складає 13440,00 грн.

При цьому, при зверненні до суду позивачем було сплачено судовий збір лише в сумі 640 грн., тобто за одну позовну вимогу немайнового характеру.

Аналогічно розраховується судовий збір і за звернення до суду із позовними вимогами, викладеними ним і у пункті 2 прохальної частини позову.

Окрім цього, позивачем також було заявлено вимогу про стягнення моральної шкоди в сумі 500000 грн., яка є майновою вимогою.

Згідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» №3674-VІ від 08.07.2011 року, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, позивачем сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, позивач, при зверненні до суду з позовною вимогою про стягнення моральної шкоди в сумі 500000 грн. мав би сплатити судовий збір в розмірі 1 відсотка, що складає 5000 грн.

Однак, позивачем надано квитанцію про сплату судового збору лише в сумі 640 грн.

Таким чином, позивачем за звернення до суду з даним позовом, не доплачено судовий збір в загальній сумі 17160,00 грн.

Враховуючи викладене вважаю, що позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху, надавши йому 5-денний строк, з дня отримання даної ухвали, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 про скасування державних актів на право власності на земельні ділянки, зобовязання вчинити дії щодо викорчування багаторічних насаджень та стягнення моральної шкоди залишити без руху, надавши позивачу, з дня отримання даної ухвали, 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання даної ухвали про залишення позовної заяви без руху у вказаний строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: