Номер провадження 2/754/4358/17 Справа №754/6291/17
31 жовтня 2017 року Деснянський районний суд м.Києва в складі:
головуючого - судді Клочко І.В.
при секретарі Малинці А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку, -
Позивач звернулась до суду з даним позовом до відповідача ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку.
Свої вимоги позивач мотивує тим, що на підставі договору дарування від 16.08.1997 року вона є власником квартири АДРЕСА_1. ЇЇ донька - третя особа ОСОБА_3 з 22.04.2006 року по 12.07.2016 року перебувала у шлюбі з відповідачем ОСОБА_2, від шлюбу з яким має двох дітей: сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Як зазначає позивач, у спірній квартири зареєстровані відповідач, третя особа ОСОБА_3 та їх малолітні діти. В грудні 2015 року відповідач добровільно залишив квартиру, забрав свої речі та виїхав до своїх батьків, але не знявся з реєстраційного обліку. З того часу відповідач у квартирі не проживає, не сплачує квартплату та комунальні послуги.
Посилаючись на викладені обставини, а також на те, що відповідач перешкоджає їй у повній мірі користуватись та розпоряджатись належним їй майно, оскільки не знімається з реєстраційного обліку, позивач просить задовольнити її вимоги.
В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила про їх задоволення.
Відповідач повторно у судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, про що свідчать розписки про отримання поштової кореспонденції (а.с.14, 19).
Відповідно до вимог ч.1 ч.224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин, суд вважав за можливе проводити заочний розгляд справи у відсутності відповідача на підставі наявних у ній даних та доказів, відповідно до вимог ч.4 ст.169 ЦПК України, ч.1 ст.224 ЦПК України, проти чого не заперечувала позивач.
Третя особа ОСОБА_3 позовні вимоги підтримала в повному обсязі.
Заслухавши пояснення позивача та третьої особи, дослідивши матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об»єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Як встановлено в судовому засіданні і вбачається з матеріалів справи, згідно договору дарування квартири від 16.08.1997 року позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1 (а.с.4).
З акту ЖЕД-303, складеного 05.05.2017 року, вбачається, що відповідач за вказаною адресою зареєстрований, але не проживає (а.с.5).
Відповідно до ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Частина 1 ст.16 ЦК України визначає, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно ч.1 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.
Стаття 391 ЦК України визначає, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
Відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 07.02.2014 року № 5 "Про судову практику в справах про захист власності та інших речових прав", власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, проте при здійсненні своїх прав та виконанні обов"язків власник не може завдавати шкоди правам, свободам інших осіб, інтересам суспільства і зобов"язаний додержуватися моральних засад суспільства. З урахуванням положень ст.13, ч.3 ст.16, ст. 319 ЦК України, у разі вчинення, зокрема, наведених дій суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу.
Згідно з ч.3 ст.10 ЦПК України та ч.ч.1,4 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Тобто, сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Таким чином, аналізуючи наявні докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача, оскільки реєстрація відповідача у спірній квартирі чинить їй перешкоди у володінні, користуванні та розпорядженні належним їй майном, в зв»язку з чим її права підлягають захисту в судовому порядку, а тому задовольняє позовні вимоги.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.10, 11, 15, 60, 61, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст.15, 16, 319, 321, 391 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод в користуванні власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку - задовольнити.
Зобов'язати ОСОБА_2 усунути перешкоди ОСОБА_1 у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття з реєстраційного обліку.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Головуючий: