Тернівський районний суд м. Кривого Рогу
Дніпропетровської області
справа № 215/2646/17
номер провадження 2/215/1427/17
28 грудня 2017 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу у складі:
головуючого судді Дудікова А.В.,
при секретарі Бисовій В.А.,
позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Тернівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа виконавчий комітет Тернівської районної у місті ОСОБА_5 ради, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,
У червні 2017 року позивачі звернулись до суду з позовом про визнання особи такою, що втратила права користування жилим приміщенням. Свої позовні вимоги обґрунтовували тим, що вони є власниками квартири АДРЕСА_1. У вказаній квартирі також зареєстрований ОСОБА_4, який з 2014 року у квартирі не проживає.
З огляду на викладене, просили суд визнати ОСОБА_4 таким, що втратив право на користування вказаною квартирою.
Позивач ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримав позовну заяву, з підстав та доводів наведених в ній, проти ухвалення заочного рішення не заперечував.
Позивачі ОСОБА_2, ОСОБА_3 у судове засідання не зявились, надали на адресу суду заяви в яких позовну заяву підтримують та просять проводити розгляд справи за їх відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечували.
Представник третьої особи у судове засідання не зявився, надіслав лист у якому просив розглянути справу у їх відсутність, вказав, що не заперечує проти визнання ОСОБА_4 таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_2.
У судове засідання відповідач не зявився, про день та час розгляду справи повідомлявся судом належним чином, а саме: у судове засідання на 22.08.2017р., 11.10.2017р., 30.11.2017р., 19.12.2017р. та 28.12.17 р., шляхом направлення судової повістки за адресою місця реєстрації, однак судові повістки про виклик до суду на 22.08.2017 р. та 11.10.2017 р. повернулися до суду у звязку зі спливом терміну зберігання.
За таких обставин, суд вважає можливим відповідно до ст.ст. 223, 280 ЦПК України, розглянути справу та ухвалити заочне рішення у відсутності відповідача, враховуючи, що позивачі не заперечують проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення позивача, допитавши свідків, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно копії свідоцтва про права власності на житло № 372-44 від 04 листопада 1993 року записаного у реєстрову книгу за № 5/3 пв-54-1254, квартира АДРЕСА_3 належить ОСОБА_2 та членам його сім`ї ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с. 5).
Згідно довідки Криворізької обєднаної міської довідково-інформаційної служби від 12.05.2017 № 192, за адресою: АДРЕСА_4 зареєстровані: ОСОБА_1, - ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_1, - ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6 - ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 7).
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_7, повідомив суду, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5. Також у даному будинку в кв. 38 раніше проживали ОСОБА_1 з дружиною ОСОБА_1 та її син від першого шлюбу ОСОБА_4 Останній раз ОСОБА_4 бачив у 2010 році, щоб йому чинилися перешкоди у користуванні квартирою ніколи на бачив.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_8, повідомила суду, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6 з 1983 року. По сусідству з нею в кв. 38 раніше проживав ОСОБА_1 з дружиною ОСОБА_1 та її син від першого шлюбу ОСОБА_4 ОСОБА_4 у вказаній квартирі не проживає близько шести років, щоб йому чинилися перешкоди у користуванні квартирою ніколи на бачила.
Права членів сім'ї власника на користування житловим приміщенням врегульовані ст. 405 ЦК України, відповідно до вимог якої члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Аналогічну норму містить також ст. 156 ЖК України.
Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
Вичерпного переліку таких поважних причин житлове законодавства не встановлює, в зв'язку з чим указане питання вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням конкретних обставин справи.
Таким чином, під час вирішення питання про втрату членом сім'ї наймача права на користування жилим приміщенням з'ясуванню підлягають термін його відсутності та поважність причин такої відсутності.
Згідно зі ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
За таких обставин суд приходить до висновку, що оскільки відповідач не проживає у вказаній квартирі понад один рік без поважних причин, будь-які інші домовленості між ним і власником житла або законом не визначено, окрім того cудом не встановлено, що йому чиняться перешкоди у користуванні зазначеною квартирою, а тому позов підлягає задоволенню.
Керуючись ст. ст. 259, 263-265, 268, 272, 280, 282 ЦПК України, суд -
Позов ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1 до ОСОБА_4, третя особа виконавчий комітет Тернівської районної у місті ОСОБА_5 ради, про визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, - задовольнити.
Визнати ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, що зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_8 таким, що втратив право користування житловим приміщенням, а саме квартирою №38, в будинку № 25, по вул. Ухтомського в м. Кривому Розі, Дніпропетровської області.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених ЦПК України, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Розяснити сторонам у справі, що згідно з вимогами ч. 1 ст. 284 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Тобто субєктом подання заяви про перегляд заочного рішення є виключно відповідач, а не інші особи, які беруть участь у справі. Повторне заочне рішення сторони можуть оскаржити в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано відповідачем протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Позивачем апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Суддя: