04.04.2017 Справа № 756/9236/16-ц
№756/9236/16-ц
№2/756/749/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 квітня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Луценко О.М.,

при секретарі - Бублієві Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Київської міської ради. Третя особа головне територіальне управління юстиції в м. Києві про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його матір ОСОБА_3, спадкоємцем за заповітом є відповідач по справі - його син ОСОБА_2. Однак позивач 09.06.2016 року отримав від нотаріуса відмову у вчиненні нотаріальної дії оскільки пропустив 6-ти місячний строк звернення із заявою про прийняття спадщини. Раніше він не звертався до нотаріальної контори з приводу отримання спадщини, оскільки вважав, що син все оформив на своє ім'я за заповітом. Тільки в червні 2016 року він дізнався, що спадщина не прийнята, а тому і звернувся до суду щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, вважає що він пропущений з поважних причин.

В судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги і просить їх задовільнити.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав та не заперечував проти їх задоволення, на підтвердження чого надав письмову заяву.

Відповідач та третя особа до судового засідання не з'явилися про дату, місце та час повідомлялися належним чином до судового засідання надали заяву з проханням розглядати справу без йо часті їхніх представників.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Матеріалами справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_3, яка була матір'ю позивача ОСОБА_1

За життя ОСОБА_3 склала заповіт на все належне їй майно на користь позивача, який був посвідчений 24.03.2001року державним нотаріусом Борисовою С.О. Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори.

За життя ОСОБА_3 склала заповіт на все належне їй майно на користь відповідача, який був посвідчений 01.12.2005року державним нотаріусом Глушко О.В. Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій 09.06.2016 року державний нотаріус Леоновою В.О. Двадцять першою київської державної нотаріальної контори відмовив позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину, після померлої ОСОБА_3, у зв'язку з пропущенням 6-ти місячного строку для прийняття спадщини.

Згідно з положеннями частин 1, 2 ст.1220, ч.1 ст.1222, ч.3 ст.1223 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини в такому випадку є день смерті особи. Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до положень ч.1 ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Дією, що свідчить про прийняття спадщини, є подача заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1272 ч.ч.1,3 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

З обставин, наведених у позовній заяві, які згідно з ч.1 ст.61 ЦПК не підлягають доказуванню, оскільки визнані сторонами, випливає, а також встановлено судом, що позивач будучи спадкоємцем померлої, у встановлений законом строк не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

В судовому засіданні відповідач підтвердив свою вимогу про відмову від прийняття спадщини на підтвердження чого надав письмову заяву.

Позивач, в обґрунтування поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, посилається на переконаність у тому, що відповідач прийняв спадщину, але тільки в червні 2016 року отримав відмову нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в зв'язку з пропущенням строку.

Відповідно до роз'яснень, викладених в п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для прийняття спадщини необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця, які роблять вчасне звернення в нотаріальну контору неможливим або важким.

З урахуванням того, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини з поважних причин, та за умови відсутності спору про спадщину, суд вважає позов обґрунтованим і таким що підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 213-215 ЦПК України, ст.ст. 1270, 1272 Цивільного кодексу України,суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 тривалістю 2 (два) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано до апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. М. Луценко