Справа № 190/445/17
Провадження №2/190/309/17
УХВАЛА

21 квітня 2017 року м. Пятихатки

Суддя Пятихатського районного суду Дніпропетровської області Легкошерст Ю.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Пятихатської райдержадміністрації Дніпропетровської області, третя особа Пятихатський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про виключення запису про арешт нерухомого майна,

в с т а н о в и л а:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Пятихатської райдержадміністрації Дніпропетровської області, в якому просила виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис від 13.03.2019 за № 9614172 про арешт житлового будинку № 1 по вул. Комсомольській с. Чистопіль Пятихатського району Дніпропетровської області та зобовязати Пятихатську РДА виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис від 13.03.2019 за № 9614172 про арешт вказаного житлового будинку.

Вивчивши матеріали позовної заяви, прихожу до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з вищезазначеною позовною заявою позивач ОСОБА_1 подала до суду клопотання, в якому просила звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що вона зареєстрована в Пятихатському районному центрі зайнятості як безробітня та не має ніяких доходів.

Відповідно до частини 1 та 2 статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від його сплати.

Із розяснень, які містяться у пункті 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, основною умовою для звільнення від сплати судового збору є тяжкий майновий стан особи, що звертається до суду, який вона повинна довести поданими письмовими доказами. Наведені позивачем у клопотанні підстави про звільнення від сплати судового збору є недостатніми та непереконливими і не підтверджують того, що майновий стан ОСОБА_2 перешкоджає сплаті судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Позивач не надала суду жодних доказів на підтвердження звільнення від сплати судового збору за подання вказаної позовної заяви (відсутні довідки про наявність на утриманні заявника непрацездатних членів сімї, довідки про відсутність на рахунках банків коштів заявника, довідка про те, що позивач перебуває на обліку в Пятихатському районному центрі як безробітня, не надано доказів щодо розміру отриманої нею допомоги по безробіттю), в звязку з чим клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору до задоволення не підлягає.

Згідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви, яка подана фізичною особою, не майнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (640 грн.).

Таким чином позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 640 грн.

Разом з цим суд звертає увагу, що згідно Постанови Пленуму ВСС України з розгляду циільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику у справах про зняття арешту з майна», що позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові.

Оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених цивільно процесуальним законодавством, заява підлягає залишенню без руху та наданню позивачу терміну для усунення недоліків, а саме - позивачу необхідно надати квитанцію про сплату судового збору, уточнити предмет та прохальну частину позову (позивачем заявлено дві вимоги - виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис від 13.03.2019 за № 9614172 про арешт житлового будинку № 1 по вул. Комсомольській с. Чистопіль Пятихатського району Дніпропетровської області та зобовязати Пятихатську РДА виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис про арешт вказаного житлового будинку, що є незрозумілим).

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,

у х в а л и л а:

У задоволенні клопотання позивача ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Пятихатської райдержадміністрації Дніпропетровської області, третя особа Пятихатський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області про виключення запису про арешт нерухомого майна - залишити без руху, зобовязавши позивача усунути виявлені недоліки.

Встановити строк для виконання вимог ухвали пять днів з дня її отримання.

У разі не виправлення зазначених недоліків позовна заява буде вважатися не поданою і підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Легкошерст