Справа № 308/6775/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шепетко І. О.,

за участі секретаря судових засідань Терпай С.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб, укладений 24.07.2010 року між нею та відповідачем, який зареєстрований Виконкомом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, а також залишити їй прізвище «ОСОБА_2». Свої вимоги мотивувала тим, що сімейне життя з відповідачем не склалося, зокрема через розходження поглядів на шлюб та сім'ю, відсутність взаєморозуміння. Шлюбні відносини припинилися з лютого 2017 року, проживають окремо, спільного господарства не ведуть. У шлюбі у них народилася дитина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 На переконання позивача подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі.

У судове засідання позивач не з'явилася, через канцелярію суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явилася, через канцелярію суду подав заяву про розгляд справи за його відсутності, проти розірвання шлюбу не заперечує.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі, без здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 24.07.2010 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 було укладено шлюб, який зареєстрований Виконкомом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 39. Прізвища після реєстрації шлюбу: чоловіка - ОСОБА_3, дружини - ОСОБА_2.

У шлюбі у подружжя народилася дитина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (Свідоцтво про народження Серія НОМЕР_3, видане 15.04.2011 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Ужгороду Ужгородського міськрайонного управління юстиції Закарпатської області). Дитина проживає разом з матір'ю ОСОБА_2, що підтверджується Довідкою від 27.06.2017 року № 1031, виданою Товариством з обмеженою відповідальністю «Управління житлом».

Судом також встановлено, спільне життя між подружжям не склалося в силу різних причин, зокрема через розходження поглядів на шлюб та сім'ю, відсутність взаєморозуміння, що призвело до фактичного припинення спільного проживання та ведення спільного господарства. Шлюбні відносини між подружжям припинилися з лютого 2017 року. На переконання позивача подальше спільне проживання та збереження шлюбу неможливі. У зв'язку з наведеним, позивач просить розірвати їхній шлюб. Відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу.

Відповідно до положень ст. ст. 24, 56 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Враховуючи наведене та з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини даного позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім'я розпалася остаточно, збереження шлюбу може суперечити інтересам позивача, а отже, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 шлюб підлягає розірванню.

Згідно з ч. 3 ст. 115 СК України, документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Відповідно до ч. 1 ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи волевиявлення позивача, після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_2 залишити прізвище «ОСОБА_2».

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 11, 57, 60, 88, 212-215, 223, 294, 296 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, зареєстрований 24.07.2010 року Виконкомом Оноківської сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 39 - розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачу ОСОБА_2 залишити прізвище - «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_3 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_1) на користь ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер - НОМЕР_2) судові витрати в розмірі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень).

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду І.О. Шепетко