Справа № 495/7651/17
У х в а л а
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 жовтня 2017 року м.Білгород-Дністровський

Суддя БілгородДністровського міськрайонного суду Одеської області Гайда-Герасименко О.Д., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди,

В С Т А Н О В И В:
Військова частина НОМЕР_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди.
Одночасно із поданням позовної заяви, представник позивача звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору за розгляд позовної заяви, своє клопотання обґрунтував тим що військова частина НОМЕР_1 є військовою установою, що утримується за рахунок кошторису Міністерства оборони України та фінансується за рахунок і в межах коштів державного бюджету. В зв`язку з відсутністю достатнього та своєчасного фінансування витрат військової частини на оплату судового збору, процедура виділення коштів та фактичне здійснення оплати судового збору займає велику кількість часу та фактично не може бути здійснена у короткі строки.
Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, за ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.82 ЦПК України та ч.1 ст.8 ЗУ «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Тобто, законодавцем чітко визначений перелік обставин, за яких суд може відстрочити сплату судового збору.

Зазначене узгоджується із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», за яким, відповідно до ст.82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Разом з цим, у статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.
За статтею 30 ЦПК України сторонами у цивільному процесі є позивач та відповідач, однак, як відомо, судове провадження ініціюється лише позивачем.

Військова частина НОМЕР_1 є ініціатором судового спору, відповідач по справі все одно відшкодують позивачу понесені ним судові витрати по сплаті судового збору, навіть у випадку відстрочення.

Законодавцем чітко визначений перелік обставин, за яких суд може відстрочити сплату судового збору, крім того, відстрочення або розстрочення судового збору передбачено лише за наявністю належних доказів.

Фактично представником позивача на його обгрунтування щодо відстрочення (розстрочення) від сплати судового збору наведені лише його письмові пояснення, які не можуть бути підставою для вільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст.10 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно ст.10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно ч.2 ст.60 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством, з боку позивача заява про відстрочення сплати повної суми судового збору необґрунтована та не підтверджена відповідними доказами.

При таких обставинах позовна заява підлягає залишенню без руху.

Згідно Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу 1600 грн..

Платiжнi реквiзити для перерахування судового збору в гривнях: отримувач коштів УК в Білгород-Днністровському районі/м.Білгород-Дністровський/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37894104; банк отримувача ГУДКСУ в Одеській області; код банку отримувача (МФО) 828011; рахунок отримувача 0011; код класифікації доходів бюджету 22030101.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.119 ЦПК України, залишає заяву без руху та надає позивачеві строк для усунення її недоліків.
Керуючись Законом України «Про судовий збір», ст.ст.10, 30, 60, 80, 82, 119, 121, 209, 210 ЦПК України,

У Х В А Л И В:
У задоволенні клопотання військової частини НОМЕР_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву військової частини НОМЕР_1 до ОСОБА_1 про стягнення матеріальної шкоди - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отриманням ухвали і роз`яснити, що інакше позовна заява буде рахуватися неподаною і буде повернена.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали лише в частині визначення розміру судових витрат.

Суддя