СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
пр.№2-о/759/358/17
ун.№759/8546/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 липня 2017 року Святошинський районний суд. М. Києва у складі:

головуючого судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Слепець Є.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою ОСОБА_2, Заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві про встановлення факту народження,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року ОСОБА_2 звернулась до Святошинського районного суду м. Києва із заявою про встановлення факту народження.

У судовому засіданні 23.06.2017 р. розгляд справи було відкладено 10.07.2017 р. у зв'язку з неявкою сторін по справі, які були повідомлені про час, дату та місце проведення судового засідання. Своєю заявою ОСОБА_2 просить розгляд справи відкласти у зв'язку з її виїздом на 10 діб.

У судове засідання, призначене на 10.07.2017 р., заявник повторно не з'явилась, хоча повідомлялась належним чином про час, дату та місце проведення судового засідання. Заяв про розгляд справи за відсутності заявника до суду не надходило.

Відповідно до статті 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду справи, суд ухвалою може подовжити розгляд справи, але не більш як на один місяць.

Відповідно до ч. 2 ст. 257-1 справи про встановлення факту народження або смерті особи на тимчасово окупованій території України, визначеній Верховною Радою України, розглядаються невідкладно з моменту надходження відповідної заяви до суду.

Згідно ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як вбачається з матеріалів справи, заявник була повідомлена шляхом СМС повідомлення, оскільки в заяві вказана адреса лише місця реєстрації (АДРЕСА_1), та не повідомила суд місця свого тимчасового проживання або адресу листування, тому суд вважає, що заявник була повідомлена належним чином, оскільки номер свого телефону повідомила сама.

Пунктом 3 частини 1 статті 207 ЦПК України передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто, не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд). Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами. Крім того, таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст. 157 ЦПК України та ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року. При цьому, законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч. 3 ст. 89 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави. У зв'язку з наведеним, положення п. 3) ч. 1 ст. 207 ЦПК України якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду. За встановлених судом обставин, позивач не позбавлений права звернутися до суду, повторно після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, суд встановив, що заявник повторно не з'явилась в судове засідання, від неї не надходило заяв про розгляд справи за її відсутності, що дає підстави дійти висновку про недобросовісне користування стороною у справі своїми процесуальними правами, що призводить до затягування розгляду справи, а тому зважаючи на повторну неявку заявника в судове засідання та строки розгляду цієї категорії справи, її заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 207, 209, 210, 223, 293, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2, Заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві про встановлення факту народження - залишити без розгляду.

Роз'яснити заявнику, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд міста в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення, а якщо ухвала поставлена без участі особи, яка її оскаржує, - протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя І.Ю. Миколаєць