УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

27 жовтня 2017 року суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви Регіонального відділення Фонду державного майна України по Запорізькій області до ОСОБА_1 Запорізької державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про скасування обтяження заборони на нерухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

27 жовтня 2017 р. до суду надійшла позовна заява Регіонального відділення Фонду державного майна України по Запорізькій області до ОСОБА_1 Запорізької державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про скасування обтяження заборони на нерухоме майно.

Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до пунктів 2, 3, 5 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) в позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Позовна заява не відповідає вищеприведеним вимогам закону.

Так, в позовній заяві позивач вказує в якості відповідача ОСОБА_1 Запорізьку державну нотаріальну контору Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області (далі нотаріальна контора).

Водночас, відповідно до розяснень, наданих у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 р. № 6 «Про судову практику про виключення майна з опису» (зі змінами та доповненнями) відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках - особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване (аналогічні розяснення наводяться також й у пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»).

В цей же час, у позовній заяві нотаріальна контора залучена відповідачем, у той час як відповідно до вищезазначених розяснень Пленумів вона має бути зазначена у позовній заяві як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача, оскільки нотаріальною конторою був лише посвідчений договір довічного утримання, який і послугував підставою для внесення запису про обтяження майна. Відповідачем же в даному випадку має були зазначена особа, в інтересах якої накладено арешт на майно ОСОБА_2. Також, в якості третьої особи має бути залучений Департамент реєстраційних послуг Запорізької міської ради (або його правонаступник), оскільки саме державним реєстраторам Департаменту вносився запис про державну реєстрацію обтяжень обєкту нерухомого майна.

Крім того слід наголосити, що відповідно до розяснень, викладених у Пленумах, судом в порядку цивільного судочинства розглядяться справи про зняття арешту з майна (виключення з акту опису), а не про скасування обтяження, як помилково зазначає у позовній заяві позивач. Водночас, позовна заява із нинішнім субєктним складом (дві юридичні особи) має ознаки спору, який належить розглядати в порядку господарського судочинства.

За таких обставин, позивачу слід привести позовну заяву у відповідність з вищеприведеними вимогами закону та Пленумів шляхом уточнення позовних вимог, зазначення належного відповідача (ОСОБА_2, його спадкоємців, або Запорізької міської ради, у випадку їх відсутності), та відповідних третіх осіб.

Крім цього, відповідно до пункту 6 частини другої статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовна заява не містить зазначення доказів, які підтверджують кожну обставину, якими позивач обґрунтовує свої вимоги. Так, у позові позивач вказує, що арештоване майно належить державі на підставі свідоцтва про право власності серії САА № 093420, виданого 04.03.2004, однак не зазначає на підставі якого акта або правочину, дане майно було набуто. Також у позові позивач посилається на договір довічного утримання б/н та дати, посвідчений нотаріальною конторою, проте його копії до позовної заяви не додає.

В цей же час, позивач не подає в порядку статті 137 ЦПК України заяви про витребування доказів, з огляду на що вважаю також в порядку частини четвертої статті 10 ЦПК України розяснити позивачеві наслідки не вчинення даної процесуальної дії. Так, відповідно до положень частини першої статті 10, частини першої статті 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності, а обовязок подання суду доказів покладається саме на сторони справи. Позивач не надає суду заяву про витребування доказів, проте, суд за власною ініціативою позбавлений процесуальним законодавством витребувати будь-які докази у справі, що при розгляді справи вплине на можливість підтвердження доказами певних обставин, та, як наслідок, встановлення судом відповідних фактів порушення прав та законних інтересів позивача. Отже, позивач вправі скористатись своїм правом щодо надання суду заяви про витребування доказів, якщо у неї існують складнощі в їх отриманні відповідно до вимог статті 137 ЦПК України.

Відповідно до частини першої статті 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, доходжу висновку про необхідність залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом зазначення у позовній заяві позовних вимог відповідно до вимог закону та розяснень, наданих у відповідних Пленумах, зазначенням третіх осіб, належного відповідача (відповідачів), зазначення доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги або надання заяви про витребування доказів в порядку статті 137 ЦПК України (за необхідності).

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Регіонального відділення Фонду державного майна України по Запорізькій області до ОСОБА_1 Запорізької державної нотаріальної контори Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області про скасування обтяження заборони на нерухоме майно залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення у позовній заяві позовних вимог відповідно до вимог закону та розяснень, наданих у відповідних Пленумах, зазначенням третіх осіб, належного відповідача (відповідачів), зазначення доказів на підтвердження обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги або надання заяви про витребування доказів в порядку статті 137 ЦПК України (за необхідності) 5 днів з дня отримання даної ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Соболєва