Справа № 364/583/17
Провадження № 2/364/230/17
25.07.2017 року, Володарський районний суд Київської області в складі:
головуючого судді Макаренко Л. А.,
за участю секретаря Кулинич Г. І.
за участю Позивача, Відповідач не зявився,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області цивільну справу
про розірвання шлюбу, -
До Володарського районного суду Київської області 23.05.2017 р. надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій Позивач просить суд розірвати шлюб, укладений між нею і Відповідачем та зареєстрований 19.08.2015 р. виконкомом Гайворонської сільської ради Володарського району Київської області, актовий запис № 4.
На обґрунтування заявлених позовних вимог ОСОБА_1 у своїй позовній заяві зазначила, що їх шлюб із Відповідачем укладено 19.08.2015 р., від шлюбу вони мають спільну дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який на даний час проживає разом із нею. Проте подружні відносини між ними припинено, спільної мови знайти вони не можуть, спільного господарства разом також не ведуть, до того ж сторони фактично не проживають разом з березня 2016 року. Тому Позивач вважає, що примирення, подальше проживання разом і збереження шлюбу є неможливим.
Ухвалою Володарського районного суду Київської області від 07.06.2017 р. після усунення недоліків відкрито провадження у зазначеній цивільній справі та призначено розгляд справи у судовому засіданні на 06.07.2017 р., відкладеного на 25.07.2017 р. через неявку Відповідача.
У судовому засіданні 25.07.2017 р. Позивач підтримала свої позовні вимоги, ствердила викладені в позовній заяві обставини та просила позов задовольнити, відновивши її дошлюбне прізвище «Леснічук».
Відповідач у судове засідання 25.07.2017 р. повторно не зявився, про дату, час і місце розгляду справи належним чином повідомлений (а.с. 24, 28), про причини неявки в судове засідання суд не повідомив.
Відповідно до норм частини четвертої статті 169, частини першої статті 224 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За наведених обставин повторної неявки Відповідача суд, визнавши достатніми наявні в справі матеріали для встановлення прав і взаємовідносин сторін та враховуючи наявність згоди Позивача, вбачає за можливе розглянути справу за відсутності Відповідача у порядку заочного провадження з дотриманням встановлених законом вимог і постановити заочне рішення.
Суд, заслухавши пояснення Позивача, ознайомившись з матеріалами справи і оцінивши наявні в справі письмові докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні, виходить з такого.
Відповідно до статті 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобовязані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та членами сімї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги; дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сімї за свою поведінку в ній (частини перша, третя статті 55 Сімейного кодексу України). Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини; примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканість (частини третя, четверта статті 56 Сімейного кодексу України).
Згідно зі статтею 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище (стаття 113 Сімейного кодексу України).
Судом встановлено, що сторони 19.08.2015 р. уклали шлюб, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії I-ОК № 186854, виданого Виконавчим комітетом Гайворонської сільської ради Володарського району Київської області 19.08.2015 р., актовий запис № 4 (а.с. 7). Від шлюбу сторони мають спільну неповнолітню дитину: сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії I-ОК № 331247, виданого виконкомом Петрашівської сільської ради Володарського району Київської області 12.05.2016 р., актовий запис № 01 (а.с. 8).
Згідно з довідкою від 18.05.2017 р. № 64, виданою виконкомом Петрашівської сільської ради Володарського району Київської області Позивач не проживає з чоловіком ОСОБА_2, спільного господарства не ведуть (а.с. 9).
Як стверджує Позивач у позові, подружні відносини між сторонами вже припинено, спільної мови знайти вони не можуть, спільного господарства разом також не ведуть, до того ж вони фактично вже не проживають разом, починаючи з березня минулого 2016 року. Тому Позивач обґрунтовано вважає, що їх примирення, подальше проживання разом і збереження шлюбу є неможливим.
З огляду на викладене та зважаючи на фактичну відсутність сімейних відносин між сторонами тривалий час (з березня 2016 року, тобто більше року), суд дійшов до висновку, що рішення сторін про розлучення є виваженим і свідомим, причини, з яких вони наполягають на розірванні шлюбу, обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження ними сімї стали неможливими, поновлювати сімейно-шлюбні відносини сторони наміру не мають. Суд не може примушувати жінку або чоловіка до підтримання, відновлення або продовження сімейних відносин, а вільність та рівність цих стосунків і можливість припинення шлюбу є їх основою, що законодавчо закріплено у нормах Сімейного кодексу України.
Зважаючи на викладене, суд вбачає наявними законні підстави для задоволення позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, відновивши одночасно дошлюбне прізвище Позивача.
Питання про розподіл судових витрат суд вирішує на підставі частини першої статті 88 ЦПК України та присуджує Позивачеві, на користь якої ухвалено рішення, з Відповідача понесені нею і документально підтверджені судові витрати, а саме: сплачений при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір у розмірі 640 грн.
Відповідно до статей 24, 55, 110, 112, 113, 115 Сімейного кодексу України та керуючись статтями 10, 11, 27, 60, 169, 208, 209, 212-215, 222-224, 228, 291, 292, 294, 296 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити повністю.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 19.08.2015 р. Виконавчим комітетом Гайворонської сільської ради Володарського району Київської області, актовий запис № 4, розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 відновити її дошлюбне прізвище «Леснічук».
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5, судовий збір у розмірі 640 грн.
Копії рішення надіслати сторонам у справі.
Рішення суду після набрання законної сили надіслати до Володарського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Київської області для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та поставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути переглянуте Володарським районним судом Київської області за письмовою заявою відповідача; заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії (стаття 228 ЦПК України).

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Володарський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку оскарження або після перегляду в апеляційному порядку, якщо його не скасовано.

Суддя Л. А. Макаренко