УХВАЛА

Справа № 564/1376/17

07 липня 2017 року

Суддя Костопільського районного суду Рівненської області Олійник П. В.

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Деражненської сільської ради, треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про тлумачення заповіту

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про тлумачення заповіту.

Відповідно до ст. ст. 119, 120 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя позивача і відповідача, а також імя представника позивач, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Статтею 1256 ЦК України передбачено, що тлумачення заповіту може бути здійснене після відкриття спадщини самими спадкоємцями. У разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до статті 213 цього Кодексу.

До осіб , що мають право тлумачити заповіт відносяться не тільки спадкоємці, але й відказоодержувачі, виконавці заповітів. Результатом тлумачення заповіту є угода , укладена між зазначеними особами. Якщо не досягнуто згоди щодо тлумачення заповіту між спадкоємцями, відказоодержувачами, виконавцями заповітів, або хтось із спадкоємців вважатиме, що його право в результаті такого тлумачення порушене, то виникає право на звернення до суду за офіційним тлумаченням. Нотаріус не є особою, яка віднесена до осіб, що мають право тлумачити заповіт, а отже і не може бути залучений до участі в розгляді справи в статусі учасника процесу (відповідача, третьої особи), на цьому наголошено і в постанові Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Як вбачається з позову, Деражненська сільська рада посвідчила заповіт, складений ОСОБА_4, тобто фактично виконала функції нотаріуса при посвідченні заповіту. В зв"язку з цим, зважаючи на вищевикладе, Деражненська сільська рада не може бути залучена до участі в розгляді даної справи в статусі учасника процесу (відповідача, третьої особи).

Вищевикладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону.

Частиною 1 статті 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п"яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Деражненської сільської ради, треті особи ОСОБА_2 та ОСОБА_3, про тлумачення заповіту - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. У разі не усунення недоліків заява буде вважатися неподаною і повернута позивачеві .

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_5