печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 липня 2017 року Печерський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Батрин О.В.

при секретарі Павленко В.О.

за участю представника позивачі ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Міністерства охорони здоров'я України про спростування недостовірної інформації,

В С Т А Н О В И В :

У червні 2017 року позивачі ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 звернулися до суду з позовом до Міністерства охорони здоров'я України (далі - МОЗ України) про спростування недостовірної інформації, просили:

1. визнати недостовірною та такою, що ганьбить честь, гідність та ділову репутацію позивачів, інформацію, що була поширена ІНФОРМАЦІЯ_1 року на офіційному сайті Міністерства охорони здоров'я України в публікації під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2», а саме:

«... згідно з даними Департаменту поліції охорони Національної поліції України, встановлено, що фото, які розміщені на офіційному сайті НМУ як докази звинувачень, були обробленні за допомогою фоторедактора. Так, навіть неозброєним оком видно, що з рук представника поліції охорони Національної поліції України був видалений металодетектор МО-1 червоного кольору, за допомогою якого і здійснювався огляд студентів на наявність заборонених засобів, що підтверджується і доповідними записками прокторів, котрі працювали під час проведення порівняльного дослідження.

Звинувачення щодо прискіпливого догляду та торкання поліцейськими руками студентів НМУ під час іспиту IFОМ є наклепом...

У листі Департаменту поліції охорони Національної поліції України зазначається: «навмисне викривлення фактів з використанням фоторедактора вказує на те, що дана акція має замовний характер або змову деяких осіб та зацікавленість осіб, що підписали даний лист, у зриві проведення іспитів, спробі дискредитувати працівників поліції охорони та можливості подальшого безконтрольного проведення таких заходів з оцінювання якості освіти».

МОЗ України вважає, що подібні дії керівництва НМУ, перш за все ректора ОСОБА_3, проректора ОСОБА_4, деканів медичного факультету № 1 ОСОБА_5 та медичного факультету № 2 ОСОБА_8, які підключили до цієї фальсифікації студентів - голову Студентського парламенту ОСОБА_9, голову профспілкового комітету студентів ОСОБА_10, голів студентської ради медичного факультету № 1 ОСОБА_11 та медичного факультету № 2 ОСОБА_12, є несумісними з етикою лікарів та освітян...

Заява НМУ ім. О.О.Богомольця про проведення «24 квітня 2017 р. пробного тестування IFОМ» вводить освітню медичну спільноту в оману».

2. Зобов'язати відповідача спростувати інформацію, що була поширена ІНФОРМАЦІЯ_1 року на офіційному сайті Міністерства охорони здоров'я України в публікації під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» шляхом вилучення цієї публікації з офіційного сайту Міністерства охорони здоров'я України: режим доступу: http://www.moz.gov.ua та розміщення на цьому сайті протягом 10 днів з дати набрання судовим рішенням в даній справі законної сили інформації під заголовком «ІНФОРМАЦІЯ_3, а саме:

«МОЗ України вважає, що подібні дії керівництва НМУ, перш за все ректора ОСОБА_3, проректора ОСОБА_4, деканів медичного факультету № 1 ОСОБА_5 та медичного факультету № 2 ОСОБА_8, які підключили до цієї фальсифікації студентів - голову Студентського парламенту ОСОБА_9, голову профспілкового комітету студентів ОСОБА_10, голів студентської ради медичного факультету № 1 ОСОБА_11 та медичного факультету № 2 ОСОБА_12, є несумісними з етикою лікарів та освітян...

Заява НМУ ім. О.О.Богомольця про проведення «24 квітня 2017 р. пробного тестування ІБОМ» вводить освітню медичну спільноту в оману».

Позовні вимоги мотивовані тим, що вказана інформація містить недостовірні відомості, які ганьблять честь, гідність та ділову репутацію позивачів. Крім того, поширена інформація носить стверджувальний характер та є негативною, оскільки створює негативну соціальну оцінку позивачів в очах оточуючих.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала.

Представник відповідача позовні вимоги не визнав. Вказав, що інформація, яку просять визнати недостовірною позивачі, взята з листа Департаменту поліції охорони Національної поліції України, про що є посилання. Крім того відносно позивачів інформація не містить стверджувального характеру, а є оціночним судженням, у зв'язку з чим позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Заслухавши пояснення представників сторін та дослідивши матеріали справи, суд встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Конституція України визнає честь і гідність людини найвищою соціальною цінністю та передбачає, що кожен має право на повагу до його гідності (ст. 3, 28).

Разом із цим, Конституцією України гарантується право на свободу думки і слова, на вільне вираження своїх поглядів та переконань.

Кожен має право вільно збирати, зберігати, використовувати і поширювати інформацію усно, письмово або в інший спосіб - на свій вибір.

Здійснення цих прав може бути обмежене законом в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя (ст. 34 Конституції України).

За положеннями ст. 297, 299 ЦК України кожен має право на повагу до його гідності та честі, на недоторканість своєї ділової репутації, а також право на спростування недостовірної інформації та право на відповідь.

Водночас, згідно зі ст. 1 Закону України «Про інформацію» під інформацією слід розуміти будь-які відомості та/або дані, які можуть бути збережені на матеріальних носіях або відображені в електронному вигляді.

Відповідно до п. 15 Постанови Пленуму Верховного Суду України №1 від 27 лютого 2009 року «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи» при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року на офіційному сайті Міністерства охорони здоров'я України в публікації під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2», а саме:

«... згідно з даними Департаменту поліції охорони Національної поліції України, встановлено, що фото, які розміщені на офіційному сайті НМУ як докази звинувачень, були обробленні за допомогою фоторедактора. Так, навіть неозброєним оком видно, що з рук представника поліції охорони Національної поліції України був видалений металодетектор МО-1 червоного кольору, за допомогою якого і здійснювався огляд студентів на наявність заборонених засобів, що підтверджується і доповідними записками прокторів, котрі працювали під час проведення порівняльного дослідження.

Звинувачення щодо прискіпливого догляду та торкання поліцейськими руками студентів НМУ під час іспиту IFОМ є наклепом...

У листі Департаменту поліції охорони Національної поліції України зазначається: «навмисне викривлення фактів з використанням фоторедактора вказує на те, що дана акція має замовний характер або змову деяких осіб та зацікавленість осіб, що підписали даний лист, у зриві проведення іспитів, спробі дискредитувати працівників поліції охорони та можливості подальшого безконтрольного проведення таких заходів з оцінювання якості освіти».

МОЗ України вважає, що подібні дії керівництва НМУ, перш за все ректора ОСОБА_3, проректора ОСОБА_4, деканів медичного факультету № 1 ОСОБА_5 та медичного факультету № 2 ОСОБА_8, які підключили до цієї фальсифікації студентів - голову Студентського парламенту ОСОБА_9, голову профспілкового комітету студентів ОСОБА_10, голів студентської ради медичного факультету № 1 ОСОБА_11 та медичного факультету № 2 ОСОБА_12, є несумісними з етикою лікарів та освітян...

Заява НМУ ім. О.О.Богомольця про проведення «24 квітня 2017 р. пробного тестування IFОМ» вводить освітню медичну спільноту в оману».

Поширення вказаної інформації відповідачем Міністерством охорони здоров'я України стверджується роздруківкою із сайту МОЗ України, котрий йому належить, від ІНФОРМАЦІЯ_4 року та визнається представником відповідача.

Згідно з п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 1 від 27 лютого 2009 року вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням.

Відповідно до ч. 2 ст. 30 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, зокрема з огляду на характер використання мовно-стилістичних засобів (вживання гіпербол, алегорій, сатири). Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості.

Таким чином, відповідно до ст. 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень ст. 10 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Зі змісту поширеної інформації можна дійти висновку, що інформація, поширена МОЗ України містить як фактичні дані, так і оціночні судження.

Так інформацію такого змісту:

«... згідно з даними Департаменту поліції охорони Національної поліції України, встановлено, що фото, які розміщені на офіційному сайті НМУ як докази звинувачень, були обробленні за допомогою фоторедактора. Так, навіть неозброєним оком видно, що з рук представника поліції охорони Національної поліції України був видалений металодетектор МО-1 червоного кольору, за допомогою якого і здійснювався огляд студентів на наявність заборонених засобів, що підтверджується і доповідними записками прокторів, котрі працювали під час проведення порівняльного дослідження.

Звинувачення щодо прискіпливого догляду та торкання поліцейськими руками студентів НМУ під час іспиту ШОМ є наклепом...

У листі Департаменту поліції охорони Національної поліції України зазначається: «навмисне викривлення фактів з використанням фоторедактора вказує на те, що дана акція має замовний характер або змову деяких осіб та зацікавленість осіб, що підписали даний лист, у зриві проведення іспитів, спробі дискредитувати працівників поліції охорони та можливості подальшого безконтрольного проведення таких заходів з оцінювання якості освіти»

можна перевірити на відповідність її реаліям, оскільки вказана теза містить стверджувальний характер.

Так, вказана інформація міститься в листі від ІНФОРМАЦІЯ_5 року № 167 Департаменту поліції охорони Національної поліції України, на котрий іде посилання в публікації під назвою «ІНФОРМАЦІЯ_2» від ІНФОРМАЦІЯ_4 року, у зв'язку з чим спростуванню не підлягає.

Інша інформація такого змісту:

«МОЗ України вважає, що подібні дії керівництва НМУ, перш за все ректора ОСОБА_3, проректора ОСОБА_4, деканів медичного факультету № 1 ОСОБА_5 та медичного факультету № 2 ОСОБА_8, які підключили до цієї фальсифікації студентів - голову Студентського парламенту ОСОБА_9, голову профспілкового комітету студентів ОСОБА_10, голів студентської ради медичного факультету № 1 ОСОБА_11 та медичного факультету № 2 ОСОБА_12, є несумісними з етикою лікарів та освітян...

Заява НМУ ім. О.О.Богомольця про проведення «24 квітня 2017 р. пробного тестування ІБОМ» вводить освітню медичну спільноту в оману»

є оціночним судженням відповідно до ст. 277 ЦК України, оскільки її автором вживаються мовно-стилістичні засоби, а саме слово «вважає», тобто автор припускає певну інформацію, а не стверджує її.

Отже, ця інформація не може бути перевірена на відповідність фактичним даним.

За цих же підстав суд дійшов висновку, що поширена інформація про позивачів не є негативною, оскільки вказана інформація не містить даних щодо того, що позивачі порушили етику лікарів та освітян, а лише припускається, що дії позивачів є несумісними з етикою лікарів та освітян.

Крім того, при ухваленні судового рішення, суд враховує практику Європейського суду з прав людини, оскільки відповідно до ст. 17 Закону України «Про виконання рішень і використання практики Європейського суду з прав людини».

Зокрема, рішенням від 21 лютого 2012 року у справі «Тушалп проти Туреччини» Європейський суд встановив, що навіть припускаючи, що висловлювання заявника могли були визнані провокативними, грубими та агресивними, вони становили оціночні судження. При цьому, Європейський суд підкреслив, що використання, навіть, «вульгарних фраз» само по собі не є визначальним в оцінці агресивного висловлювання, адже це може слугувати просто «стилістичним цілям», оскільки «стиль є частиною комунікації як форми вираження та як такий захищений разом зі змістом вираження».

Рішенням Європейського суду від 23 червня 2009 року у справі «Бодрожич та Вуїін проти Сербії» вказано, що свобода вираження поглядів, яка захищена ч. 1 ст. 10 Конвенції утворює одну із фундаментальних цінностей у демократичному суспільстві. Причому, це стосується не лише тієї «інформації» чи «ідей», які «приємно» отримувати та які не є образливими, а також тих, які є шокуючими чи такими, що викликають занепокоєння.

Тому, доводи позивачів про недостовірність поширеної інформації є безпідставними, оскільки така інформація взята з контексту виступу публікації та її необхідно оцінювати разом із усім її текстом.

Крім того, оспорювана інформація була реакцією МОЗ України на звернення позивачів ІНФОРМАЦІЯ_6 року до в. о. Міністра охорони здоров'я України ОСОБА_13. з приводу проведеного тестування IFОМ.

Слід зазначити, що зі змісту поширеної інформації не вбачається, що така інформація ганьбить честь та гідність позивачів, завдає шкоди їх діловій репутації.

Позивачами не доведено, що розповсюджена інформація призвела до негативних наслідків, що дискредитують їх.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частина третя статті 277 ЦК України, якою покладався тягар доказування достовірності поширеної інформації на особу, яка її поширила, на що посилається представників позивачів, - виключена на підставі Закону України № 1170-VII від 27.03.2014.

Отже, і позивачі, і відповідачі мають однакові права щодо доказування пред'явлених позовних вимог та заперечень.

З урахуванням наведеного, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог про захист честі, гідності та ділової репутації, спростування недостовірної інформації, оскільки позивачами та їх представником не доведено, що поширена інформація є негативною, недостовірною, тобто такою, яка не відповідає дійсності, ганьбить їх честь, гідність та ділову репутацію.

На підставі ст. 88 ЦПК України судовий збір, сплачений позивачами при поданні позову до суду, їм не відшкодовується.

На підставі викладеного та керуючись ст. 297, 299, 277 ЦК України, ст. 1, 30 Закону України «Про інформацію» та ст. 10, 15, 88, 57, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

У задоволені позову ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до Міністерства охорони здоров'я України про спростування недостовірної інформації - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги через Печерський районний суд м. Києва до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя О.В.Батрин