АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 липня 2017 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

в складі: судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Антоненко Н.О., Шкоріної О.І.

при секретарі: Юрченко А.С.

розглянувши цивільну справу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_2, який діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_3 на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 25 квітня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до Приватного акціонерного товариства «Кагма», Публічного акціонерного товариства Страхова компанія «Скайд» про стягнення коштів, -

В С Т А Н О В И Л А:

Справа №760/4954/17-ц
№ апеляційногопровадження:22-ц-796/7638/2017
Головуючий у судіпершої інстанції: Українець В.В.
Доповідач у суді апеляційноїінстанції: Стрижеус А.М.

Позивач ОСОБА_3 звернувся в суд із позовом до ПАТ «КАГМА», ПАТ «СК «СКАЙД» про стягнення коштів.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 25 квітня 2016 року позовну заяву ОСОБА_3 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою представником ОСОБА_3 - ОСОБА_2 подано апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 25 квітня 2017 року та постановити нову про направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права.

Зокрема, вказує на те, що посилання суду першої інстанції відносно невідповідності позовної заяви вимогам ст.ст. 119-121 ЦПК України є безпідставними, оскільки вони стосуються оцінки доказів та правової позиції в цілому, що неприпустимо на стадії відкриття провадження.

В судове засідання сторони не з'явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися належним чином.

Від ПрАТ «Кагма» надійшло клопотання пр. відкладення розгляду справи в зв'язку з неможливістю прийняти участь у розгляді справи представником.

Колегія суддів вважає можливим розглянути справу за відсутності представника відповідача, оскільки суду не надано будь-яких письмових документів, які б підтверджували термінове відрядження представника відповідача і крім того, відповідач, будучи юридичною особою, на адресу якої надсилалася копія апеляційної скарги та повідомлення про необхідність явки в судове засідання та будучи завчасно повідомлений про день та час розгляд справи 26 червня 2017 року (а.с.63) тобто майже за місяць до дня розгляду справи, не був позбавлений можливості забезпечити явку іншого представника для розгляду справи, з метою дотримання судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою ст.157 ЦПК України та ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

Заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали справи і перевіривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Позивач ОСОБА_3 звернувся в суд із позовом до ПАТ «КАГМА», ПАТ «СК «СКАЙД» якій просив, стягнути з відповідачів грошову компенсацію майнової шкоди в розмірі 59 206,15 грн.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 17 березня 2017 року позовну заяву ОСОБА_3 залишено без руху та надано строк для усунення недоліків.

Залишаючи позовну заяву без руху, суд першої інстанції виходив із того, що вона не відповідає вимогам закону, оскільки позивача просить стягнути з відповідачів грошову компенсацію майнової шкоди в розмірі 59206,15 грн., проте не зазначив, яку суму просить стягнути з кожного з відповідачів.

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 25 квітня 2017 року позовну заяву ОСОБА_3 до ПАТ «КАГМА», ПАТ «СК «Скайд» про стягнення коштів визнано неподаною та повернуто позивачу.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачу, суд першої інтенції виходив з того, що заявником не виконані вимоги ухвали від 17 березня 2017 року про усунення недоліків, не зазначено суму, яку позивач просить стягнути з кожного з відповідачів.

Проте, колегія суддів не може погодитись із таким висновком суду першої інстанції виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Подана позовна заява відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України, в ній зазначені позивач та відповідач, місце їх знаходження, викладений зміст позовних вимог та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, зазначаються докази, визначено ціну позову, а тому суд першої інстанції не мав правових підстав для залишення її з цих підстав без руху.

Діючий цивільний процесуальний Кодекс надає можливість позивачу вільно викласти обставини, якими він обґрунтовує позовні вимоги, і зазначити ті докази, які він вважає за необхідне. На стадії прийняття позовної заяви суд позбавлений можливості зробити висновок про достатність або недостатність наявних або зазначених позивачем доказів.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач просить стягнути з відповідачів грошову компенсацію майнової шкоди в сумі 59206,15 грн., проте не вказує суму, які просить стягнути з кожного з відповідачів.

Відповідно до ч. 1 ст. 131 ЦПК України, сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 31 ЦПК України, позивач протягом розгляду справи має право уточнити свої позовні вимоги, а суд у судовому засіданні може уточнити обставини судового спору, якщо вважає, що вони не чітко викладені у позовній заяві.

Відповідно до п. 1 ч. 6 ст. 130 ЦПК України, у разі якщо спір не врегульованого у порядку визначеному частиною третьою цієї статті, суд уточнює позовні вимоги.

Зокрема, у попередньому судовому засіданні у позивача суд повинен з'ясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимог (який спосіб захисту свого права він обрав).

Про це ж саме йдеться і у п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» № 5 від 12 червня 2009 року.

Таким чином, суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки в попередньому судовому засіданні (до початку розгляду справи по суті, якщо б попереднє судове засідання не проводилося) позивач мав право уточнити свої позовні вимоги.

На думку колегії суддів, отримавши зазначену позовну заяву, суд повинен був призначити у справі попереднє засідання, в якому зобов'язаний був з'ясувати суму, яку просить стягнути позивач з кожного з відповідачів.

За таких обставин, колегія дійшла висновку, що оскаржувана ухвала Солом'янського районного суду м. Києва на підставі ст. 312 ЦПК України підлягає скасуванню із передачею питання до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 218, 307, 312, 313-315, 317, 319, 324 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, яки діє на підставі довіреності в інтересах ОСОБА_3 - задовольнити.

Ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 25 квітня 2017 року - скасувати з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач:

Судді: