Справа № 308/3237/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 липня 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючої судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Ужгород, цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» звернувся до суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

В позовній заяві позивач вказав, що відповідно до укладеного договору б/н від 30.07.2009 року, ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 6000, 00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Позивач також зазначив, що ОСОБА_1 взяті на себе зобовязання по договору належним чином не виконала, внаслідок чого станом на 28.02.2017 року у неї виникла заборгованість перед банком в сумі 55 943, 44 грн., а саме: 5939, 25 гривень заборгованість за кредитом, 43764, 03 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом, 3100, 00 гривень заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи: 500, 00 гривень фіксована частина та 2640, 16 гривень штраф (процентна складова).

Просить суд стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» суму заборгованості за кредитним договором в розмірі 55 943, 44 гривень та 1600,00 гривень судового збору.

Позивач в судове засідання не прибув, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи був судом належним чином повідомлений.

Однак у позовній заяві позивач зазначив, що не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника банку, в разі його неявки в судове засідання, а також подав до суду клопотання про розгляд справи за відсутності позивача.

Відповідач в судове засідання не прибув, незважаючи на той факт, що про час і місце розгляду справи його було повідомлено належним чином.

Оскільки сторони та їх представники не прибули у судове засідання, судом у відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного висновку.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до укладеного договору б/н від 30.07.2009 року, ОСОБА_1 отримала кредит у розмірі 6000, 00 грн., у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30,00 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Банк умови кредитного договору виконав, надавши відповідачу кредит.

В свою чергу, відповідачка взяті на себе зобовязання щодо виконання умов договору належним чином не виконала, внаслідок чого, відповідно до розрахунку заборгованості, станом на 28.02.2017 року у неї виникла заборгованість перед банком в сумі 55 943, 44 грн., а саме: 5939, 25 гривень заборгованість за кредитом, 43764, 03 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом, 3100, 00 гривень заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи: 500, 00 гривень фіксована частина та 2640, 16 гривень штраф (процентна складова).

Згідно ст. 526 ЦК України, зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов

договору та вимог Цивільного законодавства України.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк зобовязується надати грошові кошти позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Одночасно, згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобовязаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором.

За змістом ст. 611 ЦК України, правовими наслідками порушення зобовязань передбачених договором, зокрема є сплата неустойки.

Як зазначено у правовій позиції, яка була викладена у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 року № 6-2003цс15 цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового.

Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).

Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).

За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.

Сторонами у п. 2.1.1.7.6 «Умов та правил надання банківських послуг» визначено, що при порушенні позичальником строків платежів по будь якому з грошових зобовязань, передбачених кредитним договором більше ніж на 120 днів позичальник зобовязаний сплатити банку штраф у розмірі 500,00 грн. + 5 % від суми позову.

Тобто сторонами у договорі штрафні санкції передбачені також за порушення позичальником строків платежів, що відповідно до вищезазначеної правової позиції Верховного Суду України та наведених вимог закону є неприпустимим, оскільки є подвійною відповідальністю за одне і те саме порушення - строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором.

З урахуванням викладеного, вимоги позивача щодо стягнення з відповідача 500 гривень штрафу (фіксована частина) та 2640,16 гривень штрафу (процентна складова), є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.

Таким чином, в ході розгляду справи встановлено, що відповідач, внаслідок невиконання зобовязань по умовах кредитного договору, станом на 28.02.2017 р. має заборгованість перед банком в сумі 52803,28 гривень, а тому позов в цій частині є обґрунтованим та підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 88, 169, 212-215, 224 ЦПК України, ст.ст. 526, 549, 610, 611, 612, 1049, 1050, 1054 ЦК України,-

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (89471, Ужгородський район, с. Анталовці, вул. Перемоги, буд. 30, ідентифікаційний номер НОМЕР_1), на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», м. Дніпро, вул. Набережна перемоги, буд. 50, , заборгованість по кредитному договору б/н від 30.07.2009 станом на 28.02.2017 року в сумі 52 803,28 гривень (пятдесят дві тисячі вісімсот три гривні 28 коп.), з яких: 5 939, 25 гривень заборгованість за кредитом, 43 764,03 гривень заборгованість по процентам за користування кредитом, 3 100, 00 гривень заборгованість за пенею та комісією.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки: 89471, Ужгородського району, с. Анталовці, вул. Перемоги, буд. 30, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», м. Дніпро, вул. Набережна перемоги, буд. 50, , витрати із сплати судового збору в сумі 1 600, 00 грн. (одна тисяча шістсот гривень 00 коп.).

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2