Справа №503/1379/17
У Х В А Л А

27.07.2017 року м. Кодима, Одеської області

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Сопільняк О. М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 107-126 ЦПК України у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 25 липня 2017 року звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В цій же заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору, посилаючись на те, що він на даний час не працює, проживає із двома малолітніми дітьми, які знаходяться на повному його утриманні та має важкий матеріальний стан.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Як розяснено в п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Доходу позивач ОСОБА_3 не має, оскільки він на даний час не працює, проживає із двома малолітніми дітьми, які знаходяться на повному його утриманні та має важкий матеріальний стан, що підтверджується довідкою Олексіївської сільської ради Кодимського району Одеської області від 14 липня 2017 року №484.

Розмір судового збору за подання до суду позовної заяви не майнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Тобто, за подання до суду позову про розірвання шлюбу, позивачу ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір у розмір 640,00 грн., що значно погіршить його матеріальне становище.

Ураховуючи положення пункту 1 статті 6 Конвенції та прецедентну практику Європейського суду з прав людини (зокрема, рішення від 19 червня 2001 року у справі "Креуз проти Польщі" (Kreuz v. Poland)), відповідно до якої, сплата судових витрат не повинна перешкоджати доступу до суду, ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди самій суті цього права, та має переслідувати законну мету.

У зв'язку із цим при здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI), а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Отже, враховуючи вищевикладене, категорію справи та розмір судового збору, суд приходить до висновку про можливість звільнення позивача ОСОБА_1 від сплати судового збору.

Отже, вказаний позов підлягає розглядові в порядку цивільного судочинства.

Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України, вимоги підсудності додержані, підстави для повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження у справі, встановлені ЦПК України, відсутні, а тому відповідно до ч. 4 ст. 122 ЦПК України є всі підстави для відкриття провадження у справі.

Виконавши необхідні заходи щодо забезпечення правильного та швидкого вирішення справи, на підставі ст. 156 ЦПК України вважаю можливим призначити справу до судового розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 82, 122, 156 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подання до суду позову до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відкрити провадження у цивільній справі №503/1379/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначити справу до судового розгляду на 03 серпня 2017 року на 11:00 год. в приміщенні Кодимського районного суду Одеської області, розташованому за адресою: 66000, м. Кодима, пл. Перемоги, 1, Одеської області.

Відповідно до вимог ст.127 ЦПК України надіслати особам, які беруть участь у справі копію ухвали про відкриття провадження у справі, відповідачу - копію позовної заяви, а також додані до неї документи.

Згідно зі ст.128 ЦПК України після одержання ухвали про відкриття провадження відповідач має право подати до суду письмові заперечення проти позову, із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення.

Відповідно ч.1 ст.123 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Згідно ст.131 ЦПК України сторони зобов'язані подати свої докази до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням зазначених вимог не будуть прийматись, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті зобов'язані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4