Провадження № 2/752/1340/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

11.07.2017 року Голосіївський районний суд міста Києва

у складі: головуючого по справі судді - Шкірай М.І.

за участю секретарів - Безверхої Н.В.

Чечельницького В.С.

за участю позивача - ОСОБА_2

за участю представника позивача - ОСОБА_3

за участю представників - ОСОБА_4

ОСОБА_5

розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_7, ОСОБА_8 третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору - Друга Київська державна нотаріальна контора і Службу у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно, суд -

Встановив

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору - Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно, згідно якого просив визнати за ним право власності на квартиру АДРЕСА_1, та на грошовий вклад, що знаходиться на банківському рахунку відкритому на ім'я ОСОБА_9, 1938 року народження, в АТ «Ощадбанк» та ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит».

В обґрунтування заявлених позовних вимог вказав, що він є рідним та єдиним сином ОСОБА_9, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Також зазначив, що за життя ОСОБА_9 було набуто квартиру АДРЕСА_2, а також відкрито рахунки в АТ «Ощадбанк» та ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит».

Вказав, що за життя спадкодавцем заповітів не складалося, інші спадкоємці першої черги відсутні, а тому позивач має передбачені чинним законодавством підстави для прийняття спадщини, як спадкоємець першої черги, про що ним 13.04.2016 року було подано до Другої Київської державної нотаріальної контори заяву.

Однак, після закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини, а саме 08.09.2016 року, державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілою Л.С. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій, а саме видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, мотивуючи своє рішення відсутністю необхідних правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Ухвалою суду від 07.02.2017 року до участі в справі у якості співвідповідачів залучено неповнолітню ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_11 та ОСОБА_8, у якості третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору - Службу у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації.

Позивач ОСОБА_2 та його представник ОСОБА_3 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав викладених у позовній заяві, зазначили, що визнання за позивачем права власності на квартиру надасть йому можливість законно нею користуватися.

Представник Київської міської ради Коновальчук Я.С. направила на адресу суду письмові пояснення по справі, згідно яких зазначила, що позивачем не доведено та не надано належних доказів на підтвердження обставин, на які він посилається, як на підставу своїх вимог. Додатково просила слухати справу у відсутності представника Київської міської ради.

Законний представник неповнолітньої ОСОБА_7 - ОСОБА_5 та представник співвідповідачів ОСОБА_7 та ОСОБА_8 - ОСОБА_4 в судовому засіданні проти задоволення позову заперечували, зазначили, що зі сторони співвідповідачів не вчиняється жодних дій спрямованих на перешкоджання позивачу в отриманні свідоцтва про право на спадщину, правовстановлюючі документи на квартиру зберігаються в державному архіві та можуть бути отримані стороною позивача в позасудовому порядку. Крім того, акцентували увагу, що позивач просить визнати за ним право власності на все спадкове майно, не враховуючи, що спадкоємцями померлої ОСОБА_9 є також відповідачі ОСОБА_8 та ОСОБА_7, як онуки останньої та діти її померлого сина ОСОБА_13, що порушить їх право на спадкування за правом представлення.

Представник третьої особи без самостійних вимог щодо предмету спору - Другої Київської державної нотаріальної контори просив проводити розгляд справи за його відсутності.

Представник Служби у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації просив проводити розгляд справи без участі представника Служби та прийняти рішення з якнайкращим забезпеченням законних прав та інтересів малолітної ОСОБА_7, 2007 року народження. Згідно письмових пояснень наданих суду, зазначив, що вважає позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню, оскільки малолітня ОСОБА_7 також має право на спадкування спірного майна у відповідності до вимог ст. 1261, 1266 ЦК України.

Вислухавши пояснення позивача, його представника, законного представника ОСОБА_7, представника ОСОБА_7 та ОСОБА_8, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла ОСОБА_9, що підтверджується Свідоцтво про смерть Серія НОМЕР_1, виданим 04.03.2016 року (а.с. 47).

Як встановлено з інформаційної довідки КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації» № 32358 від 12.09.2016 року, згідно з даними Бюро на дату смерті ОСОБА_9 за останньою, на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого Київською державною нотаріальною конторою № 2 від 14.05.1993 року, № 9с-871, на праві власності була зареєстрована квартира АДРЕСА_3 (а.с. 70).

Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи № 149/2016 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_9, остання заповіла належну їй на праві власності квартиру під номером 21, що знаходиться в АДРЕСА_1, сину ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_4, що підтверджується складеним нею 13.11.2009 року заповітом (а.с. 48).

Згідно матеріалів вищезазначеної спадкової справи, до складу спадкового майна після смерті ОСОБА_9 також входить нарахована, але не виплачена пенсія у сумі 1 276,76 грн. (а.с. 65).

Судом встановлено, що спадкоємець за заповітом - ОСОБА_13 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року, що підтверджується Свідоцтвом про смерть Серія НОМЕР_2, виданим 22.01.2010 року (а.с. 51).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1, 5 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну.

Як встановлено судом дітьми померлого ОСОБА_13 є ОСОБА_7 та ОСОБА_8, що підтверджується, відповідно Свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_3, виданим 03.04.2007 року (а.с. 72) та Свідоцтвом про народження Серія НОМЕР_4, виданим 07.09.1993 року (а.с. 37).

Згідно матеріалів спадкової справи № 149/2016 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_9, спадкоємці за правом представлення - малолітня ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_5 та ОСОБА_8 - у встановленому чинним законодавством порядку та строки прийняли спадщину після смерті бабусі ОСОБА_9, 1938 року народження (а.с. 29, 34).

Крім того, як вбачається з тих же матеріалів спадкової справи, спадкове майно після смерті ОСОБА_9, 1938 року народження, було також прийняте її сином ОСОБА_2 (а.с. 38).

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У відповідності до п.23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають.

У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Судом встановлено, що постановою державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Погорілої Л.С. від 08.09.2016 року про відмову у вчиненні нотаріальних дій ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_9, 1938 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, у зв'язку з відсутністю у спадкоємця документа, який би підтверджував право власності померлої на квартиру під номером 21, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як вбачається з матеріалів спадкової справи та заперечень сторони співвідповідачів по справі, правовстановлюючі документи на квартиру під номером 21, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, не втрачені, зберігаються у державному архіві.

Водночас, позивачем доказів наявності перешкод у отримані документів, які посвідчують право власності спадкодавця ОСОБА_9, 1938 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, на квартиру під номером 21, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, суду не надано, клопотань про забезпечення зазначених доказів на відповідній стадії судового процесу не заявлялося.

В свою чергу, позивачем не надано суду допустимих доказів на підтвердження належності спадкодавцю квартири під номером 21, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, а також доказів на підтвердження того, що до складу спадкового майна входять також грошові вклади на банківських рахунках відкритих спадкодавцем в АТ «Ощадбанк» та ПАТ «Банк «Фінанси та Кредит».

За таких обставин, враховуючи, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а також з огляду на прийняття частки у спадковому майні спадкоємцями за правом представлення - малолітньою ОСОБА_7 в особі законного представника ОСОБА_5 та ОСОБА_8, що виключає можливість визнання за позивачем право власності на все спадкове майно, суд приходить до висновку, що обставини викладені позивачем в позовній заяві не знайшли свого підтвердження в ході судового розгляду, таким чином позов є необґрунтованим та безпідставним, з огляду на що задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. ст. 10-11; 28-29; 57-60; 158; 179; 185; 208-209; 212; 214-215 ЦПК України, суд -

Вирішив

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Київської міської ради, ОСОБА_7, ОСОБА_8 третя особа без самостійних вимог щодо предмету спору - Друга Київська державна нотаріальна контора і Службу у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання права власності на спадкове майно - відмовити.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня його проголошення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя