Справа № 405/3625/16-ц
Провадження №2/405/598/16
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 квітня 2017 року Ленінський районний суд м. Кіровограда у складі:

головуючого судді Іванової Л.А.,

при секретарі Береді Я.І.,

за участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2, яка діє

в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 - Лісовської О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_2, яка діє як законний представник в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3, ОСОБА_1 до державного нотаріуса Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 Вишні І.В., Кропивницької (Кіровоградської) міської держаної нотаріальної контори №1, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_7 про визнання незаконними постанов про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов'язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_8, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3, ОСОБА_1 звернулися до суду з позовом до державного нотаріуса Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишні І.В., Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1, в якому просять визнати постанову № 522/02-14 від 18 квітня 2016 року та постанову № 105/02-14 від 27 січня 2016 року про відмову у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_3 та на ім'я ОСОБА_1 відповідно, винесені державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В. - неправомірними, а також зобов'язати Кіровоградську міську державну нотаріальну контору №1 видати свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1, виділивши їм при цьому по 1/2 частині.

В обґрунтування позовних вимог зазначили, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла їх бабуся ОСОБА_9, та в передбачені законом строки вони (позивачі) звернулися до Кіровоградської міської нотаріальної контори №1 із заявами про прийняття спадщини. Кіровоградською міською нотаріальною конторою №1 заведено спадкову справу за № 177/2014, після смерті ОСОБА_9, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року за їх (позивачів) заявами про прийняття спадщини, а саме: ОСОБА_8, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 за вхідним № 532 від 19.06.2014 року та ОСОБА_1 за вхідним № 359 від 18.04.2014 року, разом з тим державний нотаріус надав відповідь (повідомлення державного нотаріуса за вих. № 1233/02-31 від 25.09.2015 року та за вих.№ 259/02-14 від 03.03.2015 року) про відмову у видачі свідоцтва про право власності на спадщину після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_10, в якій, причиною для відмови у видачі свідоцтв про право на спадщину, зазначено, що, крім їх (позивачів) заяв, в матеріалах спадкової справи знаходиться знаходиться заява за №820 від 10.09.2014 року про прийняття спадщини від онука ОСОБА_7, та на цих підставах видати свідоцтво по право на спадщину неможливо, оскільки неможливо встановити частки спадкоємців у спадщині, у зв'язку з тим, що один із заявників не підтвердив підстав для його закликання до спадкування.

Позивачі вважають, що їх право на отримання свідоцтва про право на спадщину порушено відповідачами, оскільки відповідно до вимог глави 7 пункту 3 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595 зі змінами станом на 30.03.2015 року, нотаріус на вимогу особи, якій відмовлено у вчинені нотаріальної дії, зобов'язаний викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження; у цих випадках нотаріус протягом трьох робочих днів виносить постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зазначає порядок і строки оскарження відмови з посиланням на норми цивільного процесуального законодавства, що відповідає також положенням ч.2 ст.49 Закону України «Про нотаріат».

В свою чергу, в порушення вимог зазначеного Закону, державним нотаріусом не було надано їм (позивачам) відповідних постанов, та на зазначеній вище підставі, ними (позивачами) були повторно подані заяви про видачу свідоцтв про право на спадщину після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини або винесення постанови згідно зі ст.49 Закону України «Про нотаріат».

Постановою за №522/02-14 від 18 квітня 2016 року нотаріусом державної нотаріальної контори №1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, а саме: ОСОБА_11 в інтересах ОСОБА_8, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3

Постановою за №105/02-14 від 27 січня 2016 року нотаріусом державної нотаріальної контори №1 також було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_1

З зазначеними постановами вони (позивачі) не згодні, вважають їх незаконними, так як вони порушують їх законні права, як законних спадкоємців після смерті спадкодавця ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, оскільки ОСОБА_3 та ОСОБА_1 є внуками спадкодавця, їх (внуків) батько ОСОБА_13 був сином ОСОБА_12, який помер раніше спадкодавця, а саме: ІНФОРМАЦІЯ_6 року, тим самим, в силу ч.1 ст.1256 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхній матері, батькові, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

В свою чергу, в постановах про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом нотаріус зазначив, що в матеріалах спадкової справи є свідоцтво про смертьОСОБА_13, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року, крім того, до матеріалів спадкової справи додані відповідні свідоцтва органів реєстрації актів громадянського стану, які підтверджують, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_13 був сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12 і батьком ОСОБА_3 та ОСОБА_1, які є дійсно спадкоємцями за правом представлення після смерті ОСОБА_12, оскільки їх батько - син спадкодавця помер раніше спадкодавця, заявник ОСОБА_7 жодних документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_12 не надав.

Вважають, що нотаріус в порушення вимог п.1 ст.1 Глави 7 Порядку не визначила заявнику ОСОБА_7 строк для подання необхідних документів для вчинення нотаріальної дії, в той час як ч.3 ст.46 Закону України «Про нотаріат» передбачено, що відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій, повинні бути подані в строк, визначений нотаріусом, який (строк) не може перевищувати одного місяця.

В подальшому, відповідно до Глави 13 зазначеного Порядку, нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо, зокрема, не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, та на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, зобов'язаний викласти причини відмови у письмовій формі та роз'яснити порядок та строк оскарження.

З огляду на викладене вище, посилаючись на Закон України «Про нотаріат», Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595, позивачОСОБА_15, яка діє як законний представник в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, просила визнати неправомірною постанову № 522/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18 квітня 2016 року, яка винесена державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., за якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_3; позивач ОСОБА_1 просив визнати неправомірною постанову №105/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27 січня 2016 року, яка винесена державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., за якою відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_1, крім того, просили зобов'язати Кіровоградську міську державну нотаріальну контору №1 видати свідоцтва про право на спадщину на ім'я ОСОБА_3 та ОСОБА_1 на квартиру АДРЕСА_1, виділивши їм при цьому по 1/2 частині.

Ухвалою суду від 04 жовтня 2016 року залучено до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_7

Представник позивача ОСОБА_8, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 - адвокат Лісовська О.А. та позивач ОСОБА_1 під час судового розгляду справи позовні вимоги підтримали з підстав, зазначених в позові, просили позов задовольнити.

Відповідач державний нотаріус Кропивницької (Кіровоградської) державної нотаріальної контори №1 Вишня І.В. та представник відповідача Кропивницької (Кіровоградської) державної нотаріальної контори №1 в судове засідання не з'явилися, повідомлені належним чином про час та місце судового розгляду справи, при цьому, відповідач державний нотаріус Кропивницької (Кіровоградської) державної нотаріальної контори №1 Вишня І.В., будучи присутньою в судовому засіданні 04.10.2016 року позовні вимоги не визнала, просила відмовити позивачам в задоволенні позову, підтримала подані письмові заперечення на позов, за якими зазначила, що Кіровоградською державною нотаріальною конторою №1 заведена спадкова справа №177/2014 після смерті ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, та з заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_1, - онук, ОСОБА_8 від імені своєї малолітньої доньки ОСОБА_3 - онуки та ОСОБА_7 - онук, при цьому, в матеріалах спадкової справи є свідоцтво про смерть ОСОБА_13, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року, також до матеріалів спадкової справи додані відповідні свідоцтва органів реєстрації актів громадянського стану, які підтвержують, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_13 був сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12 і батьком заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_3, які є спадкоємцями за правом представлення після смерті ОСОБА_12, оскільки їх батько - син спадкодавця помер раніше. Заявник ОСОБА_7 жодних документів на підтвердження родинних відносин із спадкодавцем ОСОБА_12 та ОСОБА_13 не надав, у зв'язку з чим 27.01.2015 року за вих.№94/02-14 Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою №1 було надіслано повідомлення відповідно до ст.46 Закону України «Про нотаріат» про необхідність надати документи, які підтвердили б родинні відносини. Відповідно до ст.49 Закону України «Про нотаріат» нотаріус відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії, а оскільки витребувані нотаріусом документи надані не були, - нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину. Крім того, видати свідоцтва про право на спадщину на ім'я позивачів було неможливо, оскільки неможливо встановити частки спадкоємців у спадщині у зв'язку з тим, що один із заявників не підтвердив підстав для його закликання до спадкування, при цьому, оскільки чинним законодавством не передбачені будь-які строки оформлення спадкових прав, нотаріус не має права вимагати від будь-кого із спадкоємців звернення за оформленням спадщини, надання документів і не може позбавити частки у спадщині на підставі ненадання документів, строк надання яких не передбачено.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_7 в судове засідання не з'явився, судом повідомлявся про час та місце судового розгляду справи, причини неявки суду не відомі, заяви, клопотання на адресу суду не надходили.

Заслухавши представника позивача ОСОБА_8, яка діє в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 - адвоката Лісовську О.А., позивача ОСОБА_1, враховуючи заперечення на позов, подані відповідачем державним нотаріусом Кропивницької (Кіровоградської) державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., дослідивши докази по справі в їх сукупності, з'ясувавши підстави та предмет позову, характер спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернулись позивачі, виходячи з положень ст.10 та ст.11 ЦПК України, за якими цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які мають рівні права щодо подання доказів та доведення перед судом їх переконливості, при цьому суд розглядає цивільні справи в межах заявлених позовних вимог та на підставі доказів сторін, суд вважає, вимоги позивачів обгрунтованими, разом з тим такими, що підлягають частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст.3, ст.16 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Способи захисту визначені ст.16 ЦК України, яка також визначає, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Так, одним із способів захисту права, встановленого Законом, є оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, оскарження нотаріального акта.

Відповідно до ст.50 Закону України «Про нотаріат» нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Судом встановлено та підтверджується матеріалами справи, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_12, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1, виданого міським відділом по державній реєстрації смертей реєстраційної служби Кіровоградського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис за №1030.

Судом також встановлено, що після смерті ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року Кіровоградською міською державною нотаріальною конторою №1 заведена спадкова справа №177/2014 від 18.04.2014 року ( інформаційна довідка зі спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину від 15.08.2016 НОМЕР_2).

З матеріалів зазначеної спадкової справи №177/2014 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12, судом встановлено, що 18.04.2014 року з заявою про прийняття спадщини за законом, яка зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за вх.№359, звернувся ОСОБА_1, якому спадкодавець була бабусею. Крім того, 19.06.2014 року з заявою про прийняття спадщини за законом, яка зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за вх.№532, звернулася ОСОБА_8, яка діє в інтересах та від імені малолітньої доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, якій спадкодавець була бабусею.

Окрім того, 10 вересня 2014 року з заявою про прийняття спадщини, яка зареєстрована в Книзі обліку та реєстрації спадкових справ за вх.№820 звернувся ОСОБА_7, який зазначив, що ОСОБА_12 є його рідною бабусею, а, він, в свою чергу, є спадкоємцем за правом представлення, так як його батько ОСОБА_13 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року, також зазначив, що документи, які стосуються оформлення його спадкових прав, а також додаткові відомості щодо вирішення питання успадкування, ним будуть подані додатково.

Також судом встановлено, що 25.09.2015 року за вих. № 1233/02-31 ОСОБА_11, яка діє в інтересах ОСОБА_8 та її неповнолітньої доньки ОСОБА_3 на заяву від 03.03.2015 року та 03.03.2015 року за вих.№259/02-14 ОСОБА_1 на заяву від 03.03.2015 року щодо оформлення спадкових прав після смерті бабусі ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, Кіровоградська міська державна нотаріальна контора №1 повідомила про неможливість на даний час видати свідоцтва про право на спадщину, оскільки неможливо встановити частки спадкоємців у спадщині, у зв'язку з тим, що один із заявників, а саме ОСОБА_7, який також подав заяву про прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_12, не надав жодних документів на підтвердження родинних відносин із спадкодавцем, тим самим не підтвердив підстав для його закликання до спадкування, однак, оскільки ч.5 ст.1268 ЦК України та ч.3 ст.1269 ЦК України встановлено, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття, та що відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину, а також у зв'язку з тим, що будь-які строки оформлення спадкових прав чинним законодавством не передбачені, нотаріус не має права вимагати від будь-кого із спадкоємців звернення за оформленням спадщини, надання документів і не може позбавити частки у спадщині на підставі ненадання документів, строк надання яких не передбачено.

27 листопада 2015 року ОСОБА_11., яка діє в інтересах ОСОБА_8 та її неповнолітньої доньки ОСОБА_3 та ОСОБА_1 звернулися до Кіровоградської державної нотаріальної контори №1 з заявами про видачу їм свідоцтв про право на спадщину після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, а так само у разі відмови у вчиненні нотаріальної дії, на підставі ч.2 ст.49 Закону України «Про нотаріат» просили видати їм постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії.

27 січня 2016 року державним нотаріусом Кіровоградської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В. була винесена постанова №105/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої, ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

18 квітня 2016 рокудержавним нотаріусом Кіровоградської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В. була винесена постанова №522/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої, ОСОБА_3 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Підставою для відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в постановах зазначено, що в матеріалах спадкової справи є свідоцтво про смерть (серії НОМЕР_3 вид. 17.10.2009 року міським відділом по реєстрації смертей ГУЮ у Кіровоградській області) ОСОБА_13, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року. також до матеріалів спадкової справи додані відповідні свідоцтва органів реєстрації актів громадянського стану, які підтверджують, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_6 року ОСОБА_13 був сином померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12 і батьком заявників ОСОБА_1 та ОСОБА_3, які є спадкоємцями за правом представлення після смерті ОСОБА_12, оскільки їх батько - син спадкодавця, помер раніше. Заявник ОСОБА_7 жодних документів на підтвердження родинних відносин зі спадкодавцем ОСОБА_12 не надав. Крім того, відповідно до Правил ведення нотаріального діловодства, у свідоцтві про право на спадщину вказуються всі спадкоємці, які прийняли спадщину, зазначаються частки кожного з них у спадковому майні, після чого вказується на чиє ім'я на зазначену частку воно видане. Це передбачено і ст.1297 ЦУ України якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного з них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців, у зв'язку з чим видати свідоцтво про право на спадщину на ім'я ОСОБА_3, ОСОБА_1 на цей час неможливо, оскільки неможливо встановити частки спадкоємців у спадщині у зв'язку з тим, що один із заявників не підтвердив підстав для його закликання до спадкування.

Правомірність зазначених постанов, винесених державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., є предметом оскарження позивачами.

Відповідно до ст.49 Закону України «Про нотаріат» та Глави 13 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595 нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, відмовляє у вчиненні нотаріальної дії, якщо: вчинення такої дії суперечить законодавству України; не подано відомості (інформацію) та документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії; дія підлягає вчиненню іншим нотаріусом або посадовою особою, яка вчиняє нотаріальні дії; є сумніви у тому, що фізична особа, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, усвідомлює значення, зміст, правові наслідки цієї дії або ця особа діє під впливом насильства;з проханням про вчинення нотаріальної дії звернуласьособа, яка в установленому порядку визнана недієздатною, або уповноважений представник не має необхідних повноважень; правочин, що укладається від імені юридичної особи, суперечить цілям, зазначеним у їх статуті чи положенні, або виходить за межі їх діяльності; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла плату за її вчинення; особа, яка звернулася з проханням про вчинення нотаріальної дії, не внесла встановлені законодавством платежі, пов'язані з її вчиненням; в інших випадках, передбачених цим Законом.

Нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, не приймає для вчинення нотаріальних дій документи, якщо вони не відповідають вимогам, встановленим у статті 47 цього Закону, або містять відомості, передбачені частиною третьою статті 47 цього Закону.

Нотаріусу або посадовій особі, яка вчиняє нотаріальні дії, забороняється безпідставно відмовляти у вчиненні нотаріальної дії.

На вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Відповідно до ст.50 Закону та Глави 14 Порядку нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акта має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

У постанові про відмову зазначаються: дата винесення постанови; прізвище, ініціали нотаріуса, який виніс постанову, найменування та місцезнаходження державної нотаріальної контори або найменування нотаріального округу та адреса розташування робочого місця приватного нотаріуса; прізвище, ім'я, по батькові фізичної особи, яка звернулася за вчиненням нотаріальної дії, місце її проживання або найменування і місцезнаходження юридичної особи; про вчинення якої нотаріальної дії просила особа, що звернулася до нотаріуса (короткий зміст прохання);причини відмови у вчиненні нотаріальної дії з посиланням на чинне законодавство; порядок і строки оскарження відмови з посиланням на норми цивільного процессуального законодавства.

Судом відзначається, що постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії - відмови у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, винесених27 січня 2016 року та 18 квітня 2016 року державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В. відповідають загальним вимогам щодо змісту та форми, необхідних реквізитів та даних, передбачених ст.50 Закону України «Про нотаріат».

Нотаріальні дії вчиняються нотаріусами України на підставі Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №296/5 від 22.02.2012 року, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22 лютого 2012 року за №282/20595, при цьому Глава 10 зазначеного Порядку регламентує порядок видачі нотаріусами свідоцтв про право на спадщину, при цьому, відповідно до п.п.4.14, 4.15 Глави 10 Порядку при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обов'язково перевіряє: факт смерті спадкодавця, час і місце відкриття спадщини, наявність підстав для закликання до спадкоємства, якщо має місце спадкування за законом, прийняття спадкоємцем спадщини у встановлений законом спосіб, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. На підтвердження цих обставин від спадкоємців витребовуються документи, які підтверджують вказані факти .

Крім того, відповідно до ст.46 Закону України «Про нотаріат» та п.п.1, 2 Глави 7 Порядк у нотаріуси або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, має

право витребовувати від фізичних та юридичних осіб відомості та

документи, необхідні для вчинення нотаріальної дії. Відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій, повинні бути подані в строк, визначений нотаріусом. Цей строк не може перевищувати одного місяця. Неподання відомостей та документів на вимогу нотаріуса є підставою для відкладення, зупинення вчинення нотаріальної дії або відмови у її вчиненні.

Судом також встановлено, що на адресу ОСОБА_7 державним нотаріусом Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1 27 січня 2015 року за вих.№94/02-14 було направлено запит, в якому ОСОБА_7 необхідно було надати до нотаріальної контори документи, які встановлюють родинні відносини з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12, в строк до 05 лютого 2015 року та роз'яснено, що у разі неподання документів у визначений нотаріусом строк, спадкування буде здійснюватися іншими спадкоємцями, які надали документи, які встановлюють родинні відносини з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12.

З матеріалів спадкової справи, судом також встановлено, що останнім документи, які б підтверджували родинні відносини між спадкодавцем ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року та заявником ОСОБА_7, у строк, встановлений нотаріусом,а так само і на час судового розгляду справи, - подано не було.

Крім того, з матеріалів спадкової справи, зокрема, повного витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян, наданого Подільським районним у м.Кіровограді відділом державної реєстрації актів цивільного стану від 09.09.2016 року №1453-07/04-30, наданого на запит Кіровоградської міської державної нотаріальної контори №1,судом також встановлено, що ОСОБА_7 народився ІНФОРМАЦІЯ_7 року, про що Ленінським відділом реєстрації актів цивільного стану Кіровоградського міського управлінняюстиції 24 жовтня 1983 року складено актовий запис за №1434. В Розділі «Відомості про батька», «Відомості про матір»: зазначені батько - ОСОБА_17, ІНФОРМАЦІЯ_2, мати - ОСОБА_18, ІНФОРМАЦІЯ_3. 29 січня 1998 року внесені відомості про усиновлення, за якими підставою внесення змін є рішення Радянського районного суду м.Києва від 06 листопада 1997 року, суть змін: в розділі «Відомості про дитину» прізвище «ОСОБА_7» змінено на «ОСОБА_7», по батькові «ОСОБА_7» змінено на «ОСОБА_7», в розділі «Відомості про батька» прізвище «ОСОБА_7» змінено на «ОСОБА_7», власне ім'я батька «ОСОБА_7» змінено на «ОСОБА_7», по батькові батька «ОСОБА_7» змінено на «ОСОБА_7», дата народження батька ІНФОРМАЦІЯ_2 року народження змінено на ІНФОРМАЦІЯ_5, усиновитель: ОСОБА_19.

Відповідно до ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).

Відповідно до ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини та не припинилися внаслідок його смерті.

Спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини (ч.1 ст.1222 ЦК України).

Відповідно до ч.2 ст.1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені в ст.ст.1261-1265 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч.ч.1, 5 ст.1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини. Якщо спадкування за правом представлення здійснюється кількома особами, частка їхнього померлого родича ділиться між ними порівну.

Крім того, стаття 1260 ЦК України визначає спадкування усиновленими та усиновлювачами, при цьому, ч.3 ст.1260 ЦК України визначає, що якщо за рішенням суду про усиновлення збережений правовий зв'язок між усиновленим та його бабою, дідом, братом та сестрою за походженням, то в разі смерті його діда, баби за походженням усиновлений має право на спадкування з правом представлення, а у разі смерті його брата, сестри за походженням, - має право на спадкування як спадкоємець другої черги.

З аналізу зазначеної правової норми слідує, що усиновленням є прийняття усиновлювачем в свою сім'ю особи на правах дочки чи сина, що здійснюється, як правило, на підставі рішення суду. Юридичне значення усиновлення полягає в тому, що з ним пов'язується припинення особистих і майнових прав та обов'язків між батьками та особою, яка усиновлена, а також між нею та іншими родичами за походженням, та, навпаки, усиновлення породжує між усиновлювачем та усиновленим такий же обсяг прав та обов'язків, які існують між кровними батьками та дітьми, та, в свою чергу, припиняється юридичний зв'язок спадкування між усиновленим, його кровними батьками та їхніми родичами. Винятки з зазначеного правила можуть стосуватися збереження права на спадкування між усиновленим та його бабою, дідом, братом, сестрою, якщо у рішенні суду про усиновлення є спеціальна вказівка про це, та в такому випадку усиновлений має право на спадкування після смерті своїх діда, баби за правом представлення (ч.1 ст.1266 ЦК України), а після брата та сестри - як спадкоємець другої черги (ст.1262 ЦК України), з іншої сторони, баба, дід, брат та сестра усиновленого спадкують після смерті усиновленого як спадкоємці другої черги за законом (ст.1262 ЦК України).

В свою чергу, судом встановлено, що заявник ОСОБА_7 подав заяву про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, крім того, встановлено, що на підставі рішення суду про усиновлення, останній був усиновлений ОСОБА_19, та в актовий запис про народження внесено відповідні зміни,крім того, підстав вважати, що в такому випадку усиновлений має право на спадкування після смерті своєї бабусі за правом представлення (ч.1 ст.1266 ЦК України), відсутні, окрім того, на вимогу нотаріуса про надання документів в строк, визначений нотаріусом, ОСОБА_7 будь-яких документів, які встановлюють родинні відносини з померлою ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_12 не подав, тим самим, на переконання суду, порушуються права інших спадкоємців, які підтвердили родинні зв'язки із спадкодавцем, на оформлення спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_12

Відповідно до ст.66 Закону України «Про нотаріат » на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, нотаріусом або в сільських населених пунктах - посадовою особою органу місцевого самоврядування, яка вчиняє нотаріальні дії, за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину.

Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільнимзаконодавством України.

Свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо.Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу

України, - не раніше зазначених у цих статтях строків (ч.ч.1, 8 ст.67 ЦК України).

Згідно з ч.1 ст. 1298 Цивільного кодексу України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Крім того, спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається кожному з них із визначенням імені та часток у спадщині інших спадкоємців (ст.1296 ЦК України).

В свою чергу, стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно, при цьому, якщо спадщину прийняло кілька спадкоємців, свідоцтво про право на спадщину видається на ім'я кожного із них, із зазначенням імені та частки у спадщині інших спадкоємців.

З огляду на викладене вище, оцінивши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку щодо обгрунтованості та доведеності позовних вимог позивачів про визнання неправомірними постанов про відмову у вчиненні нотаріальної дії №522/02-14 від 18 квітня 2016 року, та № 105/02-14 від 27 січня 2016 року, які винесені державним нотаріусом Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., за якими відмовлено у видачі на ім'я ОСОБА_3 та на ім'я ОСОБА_1, які є спадкоємцями за правом представлення, свідоцтв про право на спадщину за законом після смерті їх бабусі ОСОБА_12, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року, що, відповідно, є підставою для часткового задоволення позовних вимог позивачів і в частині зобов'язання Кропивницьку (Кіровоградську) міську державну нотаріальну контору №1 видати свідоцтва про право на спадщину за законом на ім'я ОСОБА_3 та ОСОБА_1, після смерті бабусі ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року, з урахуванням тих обставин, матеріалів спадкової справи, що позивачі підтвердили наявність родинних зв'язків із спадкодавцем, та, що вони, відповідно, є спадкоємцями за правом представлення, та, відповідно, мають право на отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, разом з тим, без визначення судом складу спадкового майна, та відповідно без визначення судом часток спадкоємців ОСОБА_3, ОСОБА_1 у спадковому майні, виходячи з того, що відповідно до положень Закону України «Про нотаріат», Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року за №296/5 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 22.02.2012 року за № 282/20595, - склад спадкового майна перевіряє саме нотаріус, а так само, на нотаріуса покладено обов'язок визначити частки спадкоємців, в даному випадку, спадкоємців ОСОБА_3 та ОСОБА_1, у спадковому майні при видачі останнім свідоцтв про право на спадщину за законом.

Судові витрати по справі вирішити в порядку ст.88 ЦПК України, зокрема, з Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори № 1 стягнути на користь ОСОБА_2, яка діє як законний представник в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3 судовий збір в розмірі 826 грн. 80 коп., на користь ОСОБА_1 стягнути судовий збір в розмірі 826 грн. 80 коп., який сплачено останніми при пред'явленні позову до суду, та з Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори № 1 на користь держави стягнути судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.3, 4, 10, 11, 57-59, 60, 88, 212, 213-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2, яка діє як законний представник в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3, ОСОБА_1 до державного нотаріуса Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 Вишні І.В., Кропивницької (Кіровоградської) міської держаної нотаріальної контори №1, третя особа без самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача ОСОБА_7 про визнання незаконними постанов про відмову у вчиненні нотаріальної дії та зобов'язання вчинити певні дії, - задовольнити частково.

Визнати неправомірною постанову № 522/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18 квітня 2016 року, яка винесена державним нотаріусом Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., за якою відмовлено у видачі на ім'я ОСОБА_3 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її бабусі ОСОБА_12, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Визнати неправомірною постанову № 105/02-14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 27 січня 2016 року, яка винесена державним нотаріусом Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 Вишнею І.В., за якою відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті бабусі ОСОБА_12, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Зобов'язати Кропивницьку (Кіровоградську) міську державну нотаріальну контору №1 видати свідоцтва про право на спадщину за законом на ім'я ОСОБА_3 та ОСОБА_1, після смерті бабусі ОСОБА_12, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

Стягнути з Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 на користь ОСОБА_2, яка діє як законний представник в інтересах малолітньої доньки ОСОБА_3, судовий збір в розмірі 826 грн. 80 коп.

Стягнути з Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 826 грн. 80 коп.

Стягнути з Кропивницької (Кіровоградської) міської державної нотаріальної контори №1 на користь держави судовий збір в розмірі 551 грн. 20 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його оголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Ленінського районного суду

м. Кіровограда Л.А. Іванова