Справа № 323/876/17
Провадження № 2/323/375/17
УХВАЛА

Іменем України

24.07.2017 р. м.Оріхів

Оріхівський районний суд Запорізької області у складі

головуючого - судді Мінаєва М.М.,

при секретарі - Тахтаул А.Л.,

в присутності

представника позивача - ОСОБА_1

відповідача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОСОБА_4. Ей. Трейдінг Україна» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Під час судового розгляду відповідач ОСОБА_2 заявив клопотання про призначення почеркознавчої експертизи, на вирішення якої просив поставити питання про те, чи ним виконані підписи на документах, які знаходяться у розпорядженні позивача, і якими обґрунтовуються позовні вимоги, а саме на Договорі дистрибюції № 2016/02 від 01.04.2016 року, Договорі № 1 суборенди нежитлового приміщення від 20.05.2016 року та Договором № 2 суборенди нежитлового приміщення від 01.08.2016 року, а також на низці видаткових накладних, актів про надання послуг, актів приймання-передачі, замовлень, повний перелік який зазначений у клопотанні.

В обґрунтування клопотання відповідач послався на те, що на вказаних документах немає його підписів, оскільки фактичної господарської діяльності він не здійснював, всі документи та його печатка знаходились і знаходяться в розпорядженні позивача.

Представник відповідача ОСОБА_3 клопотання підтримав, пославшись на те, що відповідач має право на доведення перед судом свої правової позиції, а обставини справи вказують на те, що ствердження відповідача про підроблення позивачем вказаних у клопотанні документів можуть виявитись правдивими.

Представник позивача ОСОБА_1 проти задоволення клопотання заперечував, посилаючись на те, що воно заявлено за межами строків, визначених у ст. 130 ЦПК України, і взагалі не має відношення до суті позовних вимог, оскільки суд не розглядає позов про визнання тих чи інших правочинів недійсними, а розглядає вимоги про стягнення заборгованості за договірними відносинами. Крім того, відповідач в судовому засіданні вже визнав належність йому підписів на більшості документів, покладених в основу позовних вимог, а тому у проведенні експертизи немає сенсу. Також представник позивача послався на те, що клопотання не є належним чином обґрунтованим, оскільки відповідач не надав суду відповідних зразків, необхідних для проведення почеркознавчої експертизи.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, суд приходить до таких висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

При цьому у ч. 1 ст. 144 ЦПК України зазначено, що в ухвалі про призначення експертизи мають бути вказані обєкти, які мають бути досліджені, а також перелік матеріалів, що передаються для дослідження.

Стосовно почеркознавчої експертизи ці положення деталізуються у п. п. 1.3, 1.8, 1.10 підрозділу 1 Розділу І Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року № 53/5 (в редакції наказу від 26.12.2012 року № 1950/5). Там зазначено, що для проведення досліджень орган (особа), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), повинен(на) надати експерту вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку (цифрових записів, підпису) особи, яка підлягає ідентифікації. Вільними зразками є рукописні тексти, рукописні записи (буквені та цифрові), підписи, достовірно виконані певною особою до відкриття кримінального провадження, провадження в справах про адміністративні правопорушення, цивільних, адміністративних чи господарських справах і не пов'язані з їх обставинами; умовно-вільними є зразки почерку, виконані певною особою до відкриття провадження у справі, але пов'язані з обставинами цієї справи, або виконані після відкриття провадження у справі, але не в зв'язку з її обставинами. Як вільні, так і експериментальні зразки буквеного або цифрового письма бажано надавати не менше ніж на 15 аркушах. Чим коротший досліджуваний текст (запис), тим більша потреба у вільних зразках. Вільні зразки підпису надаються по змозі не менше ніж на 15 документах, експериментальні - у кількості не менше 5 - 8 аркушів. При вилученні вільних зразків підписів особи, від імені якої виконано досліджуваний підпис, слід відшукувати документи з варіантом підпису, найбільш схожим на підпис, що досліджується. Такі підписи найчастіше зустрічаються у документах, аналогічних досліджуваному.

Відповідач, незважаючи на те, що судом надавався окремий час для збирання вільних зразків у кількості та якості, необхідній для належного призначення та проведення почеркознавчої експертизи, наведені вище вимоги не виконав, надавши лише два документи з вільним зразком підпису, які створені у 2014 році, тобто на два роки раніше спірного періоду.

За таких обставин суд вважає клопотання про призначення почеркознавчої експертизи недостатньо обґрунтованим та передчасним, оскільки її призначення за наявності лише двох вільних зразків підпису відповідача не надасть експерту достатніх підстав для складення будь-якого висновку та потягне лише затягування розгляду справи.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. ст. 143, 144 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання відповідача ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи у даній справі залишити без задоволення.

Розяснити відповідачу право на повторне звернення з вказаним клопотанням після усунення обставин, що стали перешкодою для відмови у його задоволенні.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Оріхівського районного суду

Запорізької області ОСОБА_5