ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6628/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

та усунення недоліків

"04" вересня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л. К., розглянувши в місті Києві матеріали цивільної справи та перевіривши дотримання вимог ст. ст. 118 - 121 ЦПК України у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 Дарницького районного відділу державної виконавчої служби міста Київ, Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на майно та виключення його з акту опису ( тобто звільнення його з-під арешту ) , -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_2 звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 Дарницького районного відділу державної виконавчої служби міста Київ, Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на майно та виключення його з акту опису ( тобто звільнення його з-під арешту ) . Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. О. Кошиця, 5 - а ) за вх. № 39571 від 14 серпня 2017 року і передані судді для вирішення питання про відкриття провадження у справі у приміщенні суду ( по вул. Севастопольській, 14 ) 18 серпня 2017 року за № 1152, що підтверджується даними контрольного журналу.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК України визначено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 1.1.2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем сплачується судовий збір з розрахунку 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640,00 грн. та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8000,00 грн.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову про визнання права власності на майно визначається вартістю такого майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов"язкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов"язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов"язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов"язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка об"єкта для цілей оподаткування здійснюється суб"єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка об"єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об"єкти інтелектуальної власності.

Однак, слід зазначити, що позивач в позовній заяві не вказує ціну позову, а також не зазначає докази підтвердження ринкової вартості спірного майна. В зв"язку з цим, суддя позбавлений можливості перевірити правильність сплати судового збору.

Згідно ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява руху не підлягає, так як не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України, а саме, позовна заява повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, - суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 Дарницького районного відділу державної виконавчої служби міста Київ, Головного територіального управління юстиції у місті Києві про визнання права власності на майно та виключення його з акту опису ( тобто звільнення його з-під арешту ) - залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК