пр. № 2-п/759/105/17
ун. № 759/8816/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2017 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Миколаєць І.Ю.

при секретарі Шелудько В.В.

за участі представника позивача Семененка В.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_2, який здійснює представництво інтересів ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом заступника прокурора Прокуратури Святошинського району м. Києва до Київської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту,

ВСТАНОВИВ :

Заочним рішенням Святошинського районного суду м.Києва ухваленим у вищезазаначеній справі 17.12.2015 року, позовні вимоги позивача були задоволені. Судом вирішено : «Визнати незаконним та скасувати рішення Київської міської ради № 848/1904 від 09.07.09 «Про передачу громадянці ОСОБА_3 у приватну власність земельної ділянки площею 0,1 га, розташовану по АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд.

Визнати недійсним державний акт на право власності на вищезазначену земельну ділянку, серії НОМЕР_1, виданий 17.06.2010 року ОСОБА_3 Головним Управлінням земельних ресурсів виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) та зареєстрований у книзі записів реєстрації державних актів на право власності на землю та на право постійного користування землею, договорів оренди землі за № 05-7-03773.

Відновити становище, яке існувало до порушення шляхом зобов'язання ОСОБА_3 повернути на користь Київської міської ради вищезазначену земельну ділянку площею 0,1 га, кадастровий НОМЕР_2 вартістю 358040,75 грн., що розташована по АДРЕСА_1 у Святошинському районі м. Києва».

Своєю заявою про перегляд заочного рішення представник відповідача просить рішення скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку посилаючись на факти неявки відповідача у судові засідання із поважних причин - неотримання ним судових повісток. Про докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи не повідомляє, зазначаючи при цьому свої заперечення проти позовної заяви.

У судове засідання заявник не з»явився, повідомлений про місце та час розгляду заяви (а.с.136).

Представник позивача повідомив про свої заперечення проти вимог заяви про перегляд заочного рішення. Рішення суду вважає обгрунтованим, а заява відповідача про скасування заочного рішення та його пояснення не містять всіх необхідних ознак для її задоволення.

Київська міська рада явку свого представника у судове засідання не забезепечила.

Неявка осіб, які належним чином повідомлені про розгляд заяви про перегляд зчного рішення не перешкоджає розгляду такої заяви.

Розглянувши заяву про перегляд заочного рішення, дослідивши матеріали справи суд вважає, що заява задоволенню не підлягає.

17.12.2015 року Святошинським районним судом м.Києва було ухвалене заочне рішення у справі за позовом заступника прокурора Прокуратури Святошинського району м. Києва до Київської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту.

Відповідно до ст.232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки із поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, необхідним є наявність двох обставин: поважність причин неявки відповідача та посилання на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи при її перегляді, які не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення.

Як свідчать матеріали справи, у судове засідання, призначене судом на 12.10.2015 р. , 24.11.2015 р., 17.12.2015 р. відповідач та/або представник відповідача не з»явились, про місце, час судового засідання відповідач повідомлявся судом належним чином за адресою місця реєстрації відповідача.

Приймаючи рішення про ухвалення заочного рішення, суд керувався як підставами можливості ухвалення такого рішення у відповідності до ч.4 ст.169, ч.1 ст. ст.224 ЦПК України, які не передбачають встановлення або не встановлення судом поважності або неповажності неявки відповідача, так і процесуальними строками для ухвалення рішення. Тобто визначальним моментом заочного розгляду справи є лише належне повідомлення відповідача.

Судом, який ухвалював рішення, визначено пріоритетним право позивача на захист його інтересів, способом, визначеним ст.4 ЦПК України із застосуванням принципу диспозитивності, визначеним ст.11 ЦПК України, над обставинами не явки відповідача та/або його представників.

Суд вважає, що оскільки відповідач особисто не отримав судових повісток за обставин, що не залежали від суду і не забезпечив явку свого представника, неявка відповідача є поважною. Даний висновок суд робить лише за матеріальним носієм - матеріалами цивільної справи.

Щодо другої обов»язкової обставини, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення. Відповідач не повідомляє суд і не посилається на будь-який новий доказ, що має суттєве значення для правильного вирішення справи, як того вимагає ст.232 ЦПК України. Одне лише посилання на свої заперечення проти доводів позовної заяви не є тією обов»язковою обставиною, яку суд повинен встановити при розгляді заяви про скасування заочного рішення, а саме доказом, який має істотне значення для правильного вирішення справи. Не є доказом у справі посилання на рішення Окружного адміністративного суду м.Києва від 26.04.2013 р. № 2-а-14774/12/2670, оскільки у ньому не встановлені обставини, що не підлягають доказуванню, а також не є доказом у справі заперечення по справі.

Слід зазначити, що кожна сторона маючи обсяг прав, розпоряжається ними щодо предмета спору на власний розсуд, а суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, які беруть участь у справі (диспозитивність цивільного судочинства - ст.11 ЦПК України).

Ухвалюючи рішення, суд зважив на наявність доказів в обгрунтування тих вимог, які просив задовольнити позивач, встановив правівідносини сторін, які випливають їз встановлених обставин та надав їм відповідну правову оцінку. Інша оцінка таких правовідносин не є метою розгляду заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням відсутності посилань на такі докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи суд вважає, що підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку немає.

Керуючись ст.ст. 231, 232, 292 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2, який здійснює представництво інтересів ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом заступника прокурора Прокуратури Святошинського району м. Києва до Київської міської ради, ОСОБА_3 про визнання незаконним та скасування рішення, визнання недійсним державного акту,залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя І.Ю.Миколаєць