ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2512/17
провадження № 2/753/3292/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"19" квітня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

під головуванням судді Комаревцевої Л.В.,

при секретарі Драгой В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування власністю,

встановив:

ОСОБА_2, у лютому 2017 року звернувся до суду із вказаним позовом, обгрунтовуючи свої вимоги тим, що придбав у власність 1/3 частки квартири АДРЕСА_1 згідно свідоцтва про придбання квартири з прилюдних торгів від 28.09.2004 року.

Решта квартири перебуває у власності ОСОБА_3

За технічним паспортом квартира є трикімнатною.

Позивач просив суд встановити порядок користування квартирою між співласниками, виділивши йому в користування житлову кімнату площею 12,4 кв.м., житлові кімнати площею 17,6 кв.м. та 10 кв.м., залишити в користуванні ОСОБА_3, інші приміщення квартири залишити у спільному користуванні співвласників, оскільки відповідач добровільно не допускає позивача до квартири, чим порушує його права власника квартири.

Позивач подав заяву, за якою він на вимогах позову наполягав, просив розглянути справу без його участі, проти розгляду справи в порядку заочного провадження не заперечував.

Відповідач в суд не з'явилась, про час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином, про причини неявки не повідомила, заперечень до позову не надходило.

Оскільки, у справі достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе постановити заочне рішення у справі на наявних доказах.

Конституцією України (ст. 41), Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, до якої Україна приєдналася 17.07.1997 року відповідно до Закону України від 17.07.1997 року №475/97-ВР, закріплено принцип непорушності права приватної власності, за яким особа має право безперешкодно володіти, користуватися і розпоряджатися належним майном, на власний розсуд вчиняти щодо свого майна будь-які угоди, відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб. Даний принцип реалізовано (забезпечено) законодавцем зокрема в ст.ст. 316, 317, 319, 321 ЦК України.

Крім того, статтями 383 ЦК України та 150 ЖК України встановлено, що власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів сім'ї, інших осіб.

Позивач в заяві зазначає, що має намір проживати в квартирі, проте вселитись не може через те, що відповідачем змінено замки на вхідних дверях, передати ключі від квартири, визначитись з порядком користування житлом відповідач відмовляється.

Відповідно до ст.ст. 391, 396 ЦК України власник майна може вимагати усунення всяких порушень його права, хоча б ці порушення і не були поєднані з позбавленням володіння, в тому числі і шляхом подання до суду відповідного позову.

За таких обставин та вимог закону, суд приходить до висновку про те, що права позивача порушені і вона вправі вимагати від відповідача усунення перешкод в користуванні власністю.

Запропонований позивачем шлях відновлення порушеного права є адекватним порушенню і узгоджується з приписами ст. 16 ЦК України, а тому позов в цій частині вимог підлягає задоволенню.

Підлягають задоволенню, на думку суду, і вимоги позову про встановлення порядку користування квартирою.

Так, спірна квартира належить сторонам на праві спільної часткової власності.

Статтею 358 ЦК України встановлено, що право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їх згодою, співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю, кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Пленум ВС України в п.14 постанови від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» зазначив, що квартира, яка є спільною сумісною чи спільною частковою власністю, на вимогу учасника (учасників) цієї власності підлягає поділу в натурі, якщо можливо виділити сторонам ізольовані жилі та інші приміщення з самостійними виходами, які можуть використовуватися як окремі квартири або які можна переобладнати в такі квартири. У протилежному випадку може бути встановлено порядок користування приміщеннями квартири, якщо про це заявлено позов.

Наявність в квартирі трьох жилих кімнат дозволяє сторонам визначить з порядком користування квартири.

Оскільки, відповідачем чиняться позивачу перешкоди в користуванні квартирою, то суд визнає що сторони не досягли згоди і щодо користування житлом, а тому знаходить за необхідне визначити такий порядок.

З огляду на план квартири (див. технічний паспорт), квартира АДРЕСА_1 складається із трьох жилих кімнат площею 17,6 кв.м., 10,0 кв.м. та 12,4 кв.м., кухні 7,4 кв.м., ванної 2,7 кв.м., вбиральні (поєднаної) 1,3 кв.м., коридору 10,8 кв.м., вбудованої шафи 1,3 кв.м. Квартира обладнана балконом (терасою) 1,02 кв.м., лоджією 1,6 кв.м.

За таких технічних даних, запропонований позивачем порядок користування квартирою є найбільш прийнятним, оскільки за такого порядку сторони будуть користуватись ізольованими (відокремленими) жилими приміщеннями, що дозволить їм уникнуть можливих суперечок з приводу користування житлом.

Отже, позов ОСОБА_2 може бути задоволений повністю.

За такого рішення, витрати понесені позивачем на розгляд справи, відповідно до ст. 88 ЦПК України, мають бути компенсовані їй відповідачем.

На підставі наведених в рішенні норм закону, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212, 214, 215, 224- 226 ЦПК України, суд

вирішив:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення порядку користування власністю -задовольнити.

Усунути ОСОБА_2перешкоди в користуванні квартирою АДРЕСА_1

Встановити порядок користування квартирою ОСОБА_2між співласниками, виділивши в користування:

- ОСОБА_2- житлову кімнату, площею 12,4 кв.м.;

- ОСОБА_3- житлові кімнати, площею 17,6 кв.м. та 10,0 кв.м.;

- інші приміщення квартири: ванну кімнату, кухню, вбиральню, коридор та вбудоване приміщення - залишити у спільному користуванні співвласників.

Стягнути з ОСОБА_3на користь ОСОБА_2640 (шістсот сорок) грн. 00 коп. судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий Л.В. Комаревцева