Справа № 645/4683/17
Провадження № 2/645/2475/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Ульяніч І.В.

при секретарі - Савченко В.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом, яким просила зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, накладений згідно постанови державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 15.09.2017 року. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що вона є власником квартири АДРЕСА_2 згідно свідоцтва про право власності від 16.04.2014 року, виданого приватним нотаріусом ХМНО Харківської області ОСОБА_2 р- р № 616.

22 жовтня 2017 року їй стало відомо з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна щодо об"єкта нерухомого майна, що зазначена квартира, що належить їй на праві приватної вланості перебуває під арештом, накладеним державним виконавцем 15.09.2017 року та особа, майно якої обтяжується ОСОБА_3. Так як будь-яких виконавчих проваджень щодо неї не існує, то вона змушена звернутись до суду з данним позовом та просить його задовольнити.

У судовому засідання позивач позов підтримала у повному обсязі, пояснила, що є власником квартири за адресою: АДРЕСА_3 з 2014 року, яку вона придбала з публічних торгів, які проводив відділ ДВС. В жовтні 2017 року їй стало відомо, що на її квартиру було накладено арешт. Заначила, що ніяких виконавчих проваджень щодо неї в виконавчій службі не має, ОСОБА_3, який раніше був власником квартири, на даний час в квартирі не зареєстрований. В добровільному порядку, на підставі її звернення, відповідач відмовив у знятті арешту, у зв»язку із чим вона змушена була звернутись до суду. В іншій спосіб зняти арешт не має можливості, тому просила суд позов задовольнити.

Представник Фрунзенського відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції в судовому засіданні позов визнав частково та зазначив, що арешт на квартиру був накладений, у зв"язку із тим, що за інформацією, що була у них, власником квартири був боржник ОСОБА_3, щодо якого є виконавче провадження на виконанні. Самостійно вирішити питання зняття арешту вони не могли. Представник просив вирішити питання зняття арешту на розсуд суду, але відмовити у стягненні з них судового збору.

Суд, вислухавши позивача, представника відповідача, дослідивши наявні в матеріалах докази у їх сукупності, та матеріали виконавчого провадження, вважає позовні вимоги такими що підлягають задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до свідоцтва від 16.04.2014 року, р-р № 616, позивачу ОСОБА_1 належить на праві власності квартира за адресою: АДРЕСА_4. Раніше вказана квартира належала ОСОБА_3. Належність вказаної квартири позивачу по справі також підтверджується Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав власності № 20601147 від 16.04.2014 року. (а.с.3) .

З оглянутого в судовому засіданні виконавчого провадження № 53586968 було встановлено, що згідно постанови від 20.03.2017 року було відкрито виконавче провадження про стягнення з ОСОБА_3 суми боргу в розмірі 239181 гривні. В рамках даного провадження постановою від 15.09.2017 року було накладено арешт на майно боржника ОСОБА_3. а саме на квартиру за адресою: АДРЕСА_3.

На звернення позивача до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області щодо зняття арешту з квартири, позивачу було відмовлено та роз"яснено право на звернення до суду із позовом про зняття арешту з майна.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Згідно ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року - арешт майна (коштів) боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.

Згідно ст.. 59 Закону України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року - у разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову. У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Таким чином, оцінюючи в сукупності надані докази в процесі розгляду справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є мотивованими та підлягають задоволенню у повному обсязі, так як накладення арешту на майно, яке належить позивачу по справі обмежує здійснення позивачем права власності на належне їй майно. Так як в судовому засіданні встановлено, що позивач придбала квартиру з торгів, відповідно до ст. 66 Закону України "Про виконавче провадження" та на підставі акту державного виконавця про реалізацію нерухомого майна. Позивач не має будь-яких заборгованостей, арешт на квартиру позивача було накладено, у зв"язку із наявною заборгованістю колишнього власника спірної квартири ОСОБА_3, у зв"язку із чим суд вважає необхідним зняти арешт з майна.

Згідно ст. 88 ЦПК України - стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивачем, при зверненні до суду, був сплачений судовий збір в розмірі 640 гривень, згідно квитанції від 31.10.2017 року, тому зазначені витрати підлягають стягненню із відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 88, 212-215 ЦПК України,

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області про зняття арешту з майна - задовольнити.

Зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1), на підставі свідоцтва про право власності від 16.04.2014 року, р-р № 616, накладений згідно постанови державного виконавця Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області від 15.09.2017 року, в рамках виконавчого провадження 53586968.

Стягнути з Міжрайонного відділу державної виконавчої служби по Індустріальному та Немишлянському районах міста Харків Головного територіального управління юстиції у Харківській області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 гривень.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ І. В. Ульяніч