26.06.2017 Єдиний унікальний номер 205/2442/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 червня 2017 року Ленінський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Скрипник К.О.

при секретарі Молчанові Є.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі, у письмовому провадженні, без застосування технічного запису відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, додаткових витрат на дитину,-

ВСТАНОВиВ:

Позивачка 21 квітня 2017 року звернулася до суду з позовом, в якому вказала, що вона з відповідачем перебуває у зареєстрованому шлюбі з 31 серпня 2013 року. Від сумісного подружнього життя мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який знаходиться на утриманні матері та потребує додаткових витрат, оскільки має ряд захворювань. Просить розірвати шлюб, у звязку з тим, що шлюбно-сімейні відносини припинені та стягувати з відповідача аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно до повноліття дитини та додаткові витрати на утримання сина ОСОБА_4 у розмірі 600 грн. щомісячно, до його повноліття або зміни стану здоров`я дитини.

Від позивача надійшла письмова заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила задовольнити.

Від відповідача надійшла письмова заява з проханням слухати справу у його відсутність, позовну заяву визнав, не заперечував проти задоволення позову.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України, у разі визнання позову відповідачем суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню по наступних підставах.

Згідно з ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Матеріалами справи встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 31 серпня 2013 року. Шлюб зареєстрований Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис за № 570/а.с.10/. Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.11/, який проживає разом з позивачкою.

Відповідно до приписів ст.113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Встановлено, що при одруженні позивачка змінила своє прізвище з «Анісової» на «Голованову» і після розірвання шлюбу бажає надалі іменуватися цим прізвищем.

Як вбачається зі ст. 55 ч.1 СК України дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Крім того, відповідно до ч.3 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини і примушення до припинення шлюбних відносин, примушення до їх збереження не може мати місце, як передбачене ч.4 вказаної статті.

Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуюче вищевикладене, суд дійшов до висновку, що сім′я розпалася остаточно і зберегти її неможливо, оскільки в сімї немає взаєморозуміння, почуття кохання втрачено. Фактично шлюбно-сімейні відносини та ведення спільного домашнього господарства припинені. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливо. Майновий спір відсутній.

Відповідно до приписів ч. 2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Згідно із ст..27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1998, яка набула чинності для України 27.09.1991, батько (мати) або (і) інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Стверджуючи ці положення ч.2 ст.51 Конституції України та ст..180 СК України встановлюють обовязок батьків утримувати дітей до їх повноліття.

Згідно ст. 180 СК України, батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно ч.3 ст. 181 СК України, за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у вигляді частці від доходу її матері, батька і (або) в твердій грошовій сумі.

Згідно ч.2 ст. 182 СК України, мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути менш, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно ч.1 ст. 183 СК України, частина заробітку (доходу) матері, батька, яка буде стягуватися як аліменти на дитину, визначається судом.

Згідно ч.1 ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.

З урахуванням викладеного, суд приходить до висновку про необхідність стягувати з відповідача у судовому порядку аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, на утримання дитини до її повноліття, починаючи з 21 квітня 2017 року, оскільки відповідач, будучи, батьком дитини зобов'язаний її матеріально утримувати.

Відповідно до ст. 185 СК України, той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, зобов'язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами ( розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину у разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення. Додаткові витрати на дитину можуть фінансуватися наперед або покриватися після їх фактичного понесення разово, періодично або постійно.

Так, встановлено, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 є дитиною-інвалідом до 18 років та має ряд захворювань (а.с.12).

Тому, враховуючи викладене, суд вважає, що відповідач повинен брати участь у додаткових витратах на дитину, що пов`язані з її хворобою.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з урахуванням Закону України «Про судовий збір» судовий збір в розмірі 1280 грн. необхідно стягнути з відповідача у дохід держави, оскільки позивач звільнена від сплати судового збору у справах про стягнення аліментів. Крім того, з відповідача на користь позивача слід стягнути витрати понесені позивачем по сплаті судового збору в розмір 640 грн., сплачених нею за позовну вимогу про розірвння шлюбу.

Керуючись ст.ст.105, 110, 112, 180-183, 185,191 СК України, ст.ст. 2, 10, 11, 57-60, 174,212-215,367 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, стягнення аліментів, додаткових витрат на дитину задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 31 серпня 2013 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис за № 570. Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище без змін.

Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менш ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, починаючи з 21 квітня 2017 року до досягнення ним повноліття.

Суд допускає негайне виконання рішення у межах суми платежу за один місяць.

Стягувати з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь ОСОБА_1 додаткові витрати у розмірі 600 гривень щомісячно на утримання неповнолітньої дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, до його повноліття або зміни стану здоров`я дитини або зміни матеріального стану сторін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 грн.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 1280 грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Ленінський районний суд м. Дніпропетровська шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Суддя К.О. Скрипник