"31" жовтня 2017 р. Справа № 363/4173/17
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

31.10.2017 р. Суддя Вишгородського районного суду Київської області Баличева М.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Сувидської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В :

30.10.2017 року до Вишгородського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Сувидської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом,.

Так, ознайомившись з матеріалами позовної заяви та доданими до неї документами суд вважає за необхідним залишити позовну заяву без руху на підставі ч. 4 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до вимог п. п. 2, 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно, або його витребування ціна позову визначається вартістю спірного майна, а у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві власності - дійсною вартістю нерухомого майна. При цьому, згідно ч. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Однак позивачем у позовній заяві не визначено актуальної ціни позову щодо дійсної вартості спірного майна на час пред"явлення позовної заяви до суду.

Згідно ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

На підставі наведеного, зважаючи на заявлені вимоги про визнання права власності та відсутність відомостей про вартість земельної ділянки, суддя попередньо визначає суму судового збору, що підлягає сплаті позивачем за заявлені вимоги майнового характеру в розмірі 3000 грн.

З доданих до позовної заяви документів судом виявлено копію квитанції № 39 про сплату судового збору у розмірі 640 грн.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду актуальну (станом на день подачі позовної заяви до суду) оцінку спірної земельної ділянки, визначити вірну ціну позовної заяви або доплатити судовий збір.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 4 ч. 1 п. 2 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, фізичною особою, судовий збір справляється у 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

На підставі викладено, суд вважає за необхідним залишити позовну заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позов подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Сувидської сільської ради Вишгородського району Київської області, третя особа: Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності в порядку спадкування за законом- залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви у строк пять днів з дня отримання ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя М.Б. Баличева