Справа № 526/738/17
Провадження № 2/526/515/2017
У Х В А Л А

про залишення без руху

18 квітня 2017 року м. Гадяч

Суддя Гадяцького районного суду Полтавської області Горошко А.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади Соснівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, третя особа: Гадяцька державна нотаріальна контора Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

Позивачзвернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на спадкове майно, в якому прохає: визнати за нею право власності на спадкове майно, що складається із земельних ділянок площею 1,600 га та площею 0,760 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Соснівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, що належало ОСОБА_2, яка померла 13 липня 2012 року.

Позовна заява не може бути прийнята до провадження Гадяцького районного суду, оскільки містить ряд недоліків.

У п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України зазначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається:

1) у позовах про стягнення грошових коштів - сумою, яка стягується;

2) у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

3) у позовах про стягнення аліментів - сукупністю всіх виплат, але не більше ніж за шість місяців;

4) у позовах про строкові платежі і видачі - сукупністю всіх платежів або видач, але не більше ніж за три роки;

5) у позовах про безстрокові або довічні платежі і видачі - сукупністю платежів або видач за три роки;

6) у позовах про зменшення або збільшення платежів або видач - сумою, на яку зменшуються або збільшуються платежі чи видачі, але не більше ніж за один рік;

7) у позовах про припинення платежів або видач - сукупністю платежів або видач, що залишилися, але не більше ніж за один рік;

8) у позовах про розірвання договору найму (оренди) або договору найму (оренди) житла - сукупністю платежів за користування майном або житлом протягом строку, що залишається до кінця дії договору, але не більше ніж за три роки;

9) у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості;

10) у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, на підтвердження ціни позову, позивачем надано довідки про нормативну грошову оцінку земельної ділянки (паю) станом на дату смерті ОСОБА_2, яка померла 13.07.2012 року. Вартість земельних ділянок (паїв) станом на дату смерті складає 36 311,94 грн. і 3 532,95 грн.

Проте, суду не надано відомостей на підтвердження вартості земельних ділянок (паїв) станом на момент предявлення позову до суду, оскільки вартість земельних ділянок (паїв) на сьогоднішній день становить значно більше, а, отже, ціна позову визначена позивачем неправильно.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити в позовній заяві вартість земельних ділянок (паїв) станом на момент предявлення позову до суду, зазначивши ціну позову та сплативши судовий збір відповідно до неї.

Крім цього, згідно п.п. 5-7 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Як вбачається з ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Звернення до суду із позовною вимогою про визнання права власності на земельну ділянку позивач ОСОБА_2 мотивує тим, що нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з відсутністю правовстановлюючого документу. До позову додано постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, на яку посилається позивач як на підставу звернення до суду.

Однак постанова нотаріуса не є достатньо вмотивованою та не містить жодних підтверджень та посилань на те, що нотаріус при зверненні до нього за отриманням свідоцтва про право на спадщину взагалі перевіряв будь-які документи чи вчиняв дії, необхідні для встановлення складу спадкового майна, в тому числі і відкрити спадкову справу.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 68, 69 ЗУ «Про нотаріат», розд. ІІ гл. 10 п. 4.14, 4.18, 4.20 Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 року № 296/5, при видачі свідоцтва про право на спадщину нотаріус обовязково перевіряє, зокрема, склад спадкового майна, на яке видається свідоцтво про право на спадщину. Якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, нотаріус отримує інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно шляхом безпосереднього доступу до нього. Видача свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку нотаріусом проводиться також за умови отримання витягу з Державного земельного кадастру, у тому числі шляхом безпосереднього доступу до нього. Проте зі змісту постанови не вбачається вчинення нотаріусом вищезазначених дій.

Отже, позивачам слід надати в якості додатку до постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та дані про те, що спірній земельній ділянці не присвоювався кадастровий номер.

Також, позивачі не вказують, де і за яких обставин державні акти про право власності на землю на імя ОСОБА_2 були втрачені; чи виготовлялась технічна документація на дану земельну ділянку та чи присвоювався їй кадастровий номер.

Тому, в разі виготовлення технічної документації на вказану земельну ділянку позивачам слід надати дані про присвоєння кадастрового номеру.

З 01 січня 2013 року право власності на земельну ділянку оформляється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію прав на нерухоме майно та їх обтяжень». Таким чином, право власності спадкодавця на земельну ділянку підтверджується витягом з Державного реєстру прав на нерухоме майно. Якщо з якихось причин дана інформація відсутня в Державному реєстрі, спадкоємець, маючи на руках технічну документацію на земельну ділянку може самостійно, як спадкоємець, відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 2 Закону «Про державну реєстрацію речових прав та їх обмежень» звернутись до державного реєстратора прав на нерухоме майно із заявою про державну реєстрацію права власності спадкодавця, що було набуто останнім за життя. Така реєстрація стане в подальшому підставою для отримання свідоцтва про право на спадщину без звернення до суду.

Крім того, відповідно до Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, у випадку, якщо спадкодавцем за життя було набуто право власності на нерухоме майно, однак документ, що його посвідчує, втрачений і видача дублікату не передбачена чинним законодавством, реєстрацію права власності спадкодавця за заявою спадкоємця здійснюється нотаріусами, які мають застосувати в сукупності норми п. 53 і п. 60 зазначеного Порядку. В такому випадку, видача свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно вчинятиметься на підставі інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, отриманої шляхом безпосереднього доступу до нього.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 80, 119-121 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до територіальної громади Соснівської сільської ради Гадяцького району Полтавської області, третя особа: Гадяцька державна нотаріальна контора Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви пять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі неусунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А. М. Горошко