БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
№ провадження 2/356/62/17
Справа № 356/2108/16-ц
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
19.04.2017 Березанський міський суд Київської області в складі:
Головуючий суддя Капшученко І. О.,
при секретарі Мамей Н. І.
за участю представника позивача ОСОБА_1,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення від права на спадкування та про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням та зняття з реєстрації місця проживання
До Березанського міського суду з позовом про усунення від права на спадкування та про визнання особи такою, що втратила право користуватися житловим приміщенням та зняття з реєстрації місця проживання звернувся представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1. Свої позовні вимоги обґрунтовує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер батько позивачки - ОСОБА_4. У зв'язку з тим, що позивачка постійно проживає у Франції, про смерть їй стало відомо лише в день похорон. Прибувши в Україну, вона дізналась, що колишня дружина ОСОБА_4 - ОСОБА_3, як єдиний представник першої черги спадкоємців за законом подала заяву про прийняття спадщини до приватного нотаріуса Тищенка І. В., а також безпідставно та зловживаючи довірою забрала автомобіль НОМЕР_1, та комплект зимової резини, отримала особисте майно ОСОБА_4 на зберігання. Окрім того, відповідач до цього часу зареєстрована у квартирі за адресою: АДРЕСА_3 що належить ОСОБА_4, проте витрати по утриманню квартири не несе, комунальні платежі не сплачує.
Відтак, просить суд усунути від права на спадкування за законом ОСОБА_3 в порядку ч. 4 ст. 1224 ЦК України, посилаючись на факт розірвання та недійсність шлюбу спадкодавця та відповідача, визнати її такою, що втратила право на користування житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_4 та примусово зняти її з реєстрації, а також зобов'язати відповідача передати правовстановлюючі документи на вищевказану квартиру та ключі від неї на відповідальне зберігання приватному нотаріусу Тищенко І. В.
Позивач 03.04.2017 в судовому засіданні підтримала позов у повному обсязі.
Представник позивача в судовому засіданні позовну заяву підтримав, згодом у судовому засіданні 19.04.2017 відмовився від вимоги щодо зобов'язання відповідача передати правовстановлюючі документи на спірну квартиру та ключі від неї на відповідальне зберігання приватному нотаріусу Тищенко І. В., в решті позов підтримав, обґрунтовуючи його доводами, вказаними в позовній заяві, просив задовольнити в цій частині.
Відповідач в судове засідання в судове засідання не з'явилась, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, а саме поштою рекомендованим листом з повідомленням, повістки надсилались за місцем реєстрації відповідача, яке співпадає з адресою, вказаною позивачем у позовній заяві. Причини неявки суду не повідомила, клопотань про відкладення розгляду справи не надходило (а.с.34,37,47,66).
Так, відповідно до абз. 1, 3 ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Відомості адресно-довідкового підрозділу територіального органу ДМС України УДМС України в Київській області про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача судом отримані (а.с.62).
За таких обставин суд прийняв рішення про заочний розгляд за наявними матеріалами відповідно до ст. 224, 225 ЦПК України, оскільки представник позивача проти такого порядку не заперечував.
Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши та проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно та всебічно з'ясованих обставин встановив наступне.
Заповіту чи спадкового договору ОСОБА_4 не залишив, що підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № 45508389 від 21.10.2016 (а.с.83).
Позивач ОСОБА_2 є донькою ОСОБА_4, згідно свідоцтва про народження серія НОМЕР_3 виданого 12.12.1987 Відділом ЗАГС Ватутінського райвиконкому м. Києва (а.с.5,91).
Після смерті ОСОБА_4 за заявою ОСОБА_3 21.10.2016 приватним нотаріусом Березанського міського нотаріального округу Тищенком І. В. було відкрито спадкову справу № 59686785, про що вказує витяг про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 45508398 від 21.10.2016, № 45533445 від 25.10.2016 (а.с.6,84).
В подальшому, позивач ОСОБА_2 також звернулась до приватного нотаріуса Березанського міського нотаріального округу Тищенка І. В. з заявою про прийняття спадщини № 23 від 25.10.2016 (а.с.87).
Як вбачається з листа Територіального сервісного центру № 3241 Регіонального сервісного центру в Київській області МВС України від 27.10.2016 № 871, облікової картки приватного АМТ, свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу, за ОСОБА_4 значиться зареєстрований транспортний засіб, а саме автомобіль НОМЕР_1 (а.с.95,98,102).
Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 70670043 від 17.10.2016, № 84210234 від 04.04.2017 у власності ОСОБА_4 перебуває квартира за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.8,114).
Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Згідно положень Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування», вимога про усунення спадкоємця від права на спадкування може бути пред'явлена особою, для якої таке усунення породжує пов'язані зі спадкуванням права та обов'язки.
Так, право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини (ч. 2 ст. 1223 ЦК України).
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст. 1261 ЦК України).
Згідно ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Статтею 1224 ЦК України визначено вичерпний перелік підстав, коли спадкоємець може бути усунутий від спадкування, зокрема, за змістом ч. 4 ст. 1224 ЦК України, не мають права на спадкування за законом одна після одної особи, шлюб між якими є недійсним або визнаний таким за рішенням суду.
Так, за приписами ст. 38 СК України, підставою недійсності шлюбу є порушення вимог, встановлених статтями 22, 24-26 цього Кодексу, щодо шлюбного віку, добровільності шлюбу, одношлюбності, а також заборони перебувати у шлюбі визначеним категоріям осіб.
Статтями 39-41 СК України визначено вичерпний перелік випадків, коли шлюб є недійсним, а також визнається чи може бути визнаним недійсним за рішенням суду.
Разом з тим, позивачем не надано жодних доказів існування обставин, що є підставою для визнання шлюбу, укладеного 01.12.2012 між ОСОБА_4 та відповідачем по справі - ОСОБА_3, недійсним.
Свідок ОСОБА_6 в судовому засіданні вказала, що була знайома з матір'ю померлого ОСОБА_4 Зазначила, що останній одружився з ОСОБА_3 восени 2012 року, разом подружжя прожило 1,5 роки, проте на початку 2014 року відповідачка покинула чоловіка та вони розлучились. Ці події негативно позначились на здоров'ї ОСОБА_4, та ІНФОРМАЦІЯ_1 він помер. З того часу ОСОБА_3 свідок не бачила.
Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні вказав, що познайомився з ОСОБА_3 як дружиною ОСОБА_4 в 2012 році. Близько 2 років подружжя прожило разом, після чого свідок не бачив її до поховання ОСОБА_8 Про їх розлучення дізнався лише в 2016 році.
Натомість, як вбачається з позовної заяви, долучених до неї акту обстеження № 1401 від 06.10.2016, акту депутата Березанської міської ради Вялого І. Я. № 1540 від 20.10.2016, а також підтверджено в судовому засіданні показами свідків, позивачу був відомий факт реєстрації шлюбу між відповідачем та батьком позивача, факт їх проживання однією сім'єю, а тому доводи позовної заяви щодо усунення відповідача від права на спадкування з підстав, передбачених ч. 4 ст. 1224 ЦК України, а саме недійсності шлюбу між відповідачем та спадкодавцем, не знайшли свого підтвердження при розгляді справи.
Окрім того, суду не надано та в судовому засіданні не встановлено будь-яких інших доказів, що слугують підставою усунення відповідача від спадкування.
Разом з тим, в матеріалах наданої суду спадкової справи № 11/2016 після смерті ОСОБА_4 міститься повідомлення (лист) приватного нотаріуса Березанського міського нотаріального округу Київської області Тищенка І. В. «Про спадщину ОСОБА_4» № 51/02-14 від 25.10.2016, у відповідності до якого відповідачу по справі ОСОБА_3 повідомлено про те, що згідно поданих нею документів та заяви про прийняття спадщини вона не є спадкоємцем, передбаченим ст. 1261 ЦК України, тому не має права на спадщину (а.с.93).
В той же час, зі змісту ч. 4 ст. 49 Закону України «Про нотаріат» випливає, що на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії,
нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії,
зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і
роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні
нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить
відповідну постанову.
Відтак, враховуючи встановлені вище обставини, в задоволенні позову в частині усунення ОСОБА_3 від права на спадкування, слід відмовити у звязку з необгрунтованістю та безпідставністю.
Щодо вимог про визнання відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням та примусового зняття з реєстрації, суд вважає їх безпідставними з огляду на наступне.
Згідно ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно ч. 1 ст. 317 ЦК України власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.
Як визначено ч. 1-3, 7 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Разом з тим, за ч. 1 ст. 182 ЦК України право власності та інші речові права на нерухомі речі, обмеження цих прав, їх виникнення, перехід і припинення підлягають державній реєстрації.
Відповідно до ч. 2. ст. 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.
Як встановлено в судовому засіданні, спірна квартира за адресою: АДРЕСА_5, зареєстрована за померлим ОСОБА_4 у встановленому законом порядку на праві приватної власності та з урахуванням положень ст. 1218 ЦК України, входить до складу спадщини, яка відкрилась після його смерті.
Будь-яких доказів того, що на момент розгляду справи позивач належним чином набув право власності на спірну квартиру, суду надано не було та в судовому засіданні їх не встановлено.
Відтак, позивач не наділений повноваженнями власника, тому не має права вимоги щодо визнання особи такою, що втратила право користування відповідним житловим приміщенням.
Окрім того, відповідно ч. 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», зняття з реєстрації місця проживання особи здійснюється на підставі судового рішення, яке набрало законної сили, про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням, про виселення, про визнання особи безвісно відсутньою або оголошення її померлою; інших документів, які свідчать про припинення підстав на право користування житловим приміщенням.
В силу наведеної норми позивач повинен звертатися до органу реєстрації з вимогою про зняття з реєстрації місця проживання відповідача на підставі відповідного судового рішення, яке набрало законної сили.
Аналогічна правова позиція висловлена в постанові Пленуму Верховного Суду України у справі № 6-57цс11 від 16.01.2012, яка, в силу ст. 360-7 ЦПК України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.
Враховуючи викладене, позовні вимоги в частині зняття з реєстрації відповідача - ОСОБА_3, є безпідставними та не підлягають також задоволенню.
Керуючись ч. 1 ст. 317, ст. 391, ст. 405, 1218, 1220-1224 ЦК України, п. 2 ч.1, ч.3 ст.208, ст.ст.213-215, 224 ЦПК України, суд
У задоволенні позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Березанський міський суд Київської області шляхом подання в 10-денний строк апеляційної скарги з дня отримання рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем до Апеляційного суду Київської області в загальному порядку.
Суддя І. О. Капшученко