ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/7374/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"19" грудня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

при секретарі Гаврилюк О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

11.10.2017 року ОСОБА_2 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3, в якому просить суд стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивача ОСОБА_2 5 047 гривень 00 копійок матеріальної шкоди та 2 000 гривень 00 копійок моральної шкоди, а також понесені судові витрати у сумі 640 гривень 00 копійок та витрати пов"язані з проведенням оцінки майнової шкоди у сумі 1 500 гривень 00 копійок.

В обгрунтування позовних вимог зазначила про те, що 01.08.2017 року квартиру АДРЕСА_1, власником якої являється позивач, було затоплено. Згідно акту, складеного комісією ЖЕД-208 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», виявлено залиття внутрішнього оздоблення в приміщенні санвузла: санвузол S=2,5 кв. м., стіни (шпалери), спостерігаються сухі сліди затікання, в деяких місцях відклеїлися. Причиною даного залиття є незадовільний технічний стан змішувача в ванній кімнаті АДРЕСА_2, власником якої є відповідач.

Відповідно до звіту №48/17, складеного «Центром експертної оцінки» фізичною особою-підриємцем ОСОБА_4, розмір майнової шкоди, завданої внаслідок залиття АДРЕСА_3 складає 5 047 гривень 00 копійок. 3а проведення вказаної оцінки майнової шкоди позивачем було сплачено 1 500 гривень 00 копійок.

Крім того, в результаті залиття квартири позивачу було завдано моральної шкоди, яка відобразилася в негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичайного способу життя, необхідності докладати додаткових зусиль для його нормалізації. Вказує на те, що вона втратила душевний спокій, багато часу витрачала на оформлення документів, пов»язаних із складанням акту обстеження та вартості відновлювальних ремонтних робіт в квартирі. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює у 6 000 гривень 00 копійок.

На вимоги позивача налагодити сантехніку у своїй квартирі відповідач ніяк не реагує, на прохання добровільно відшкодувати збитки, завдані залиттям квартири відповідач відмовився, в зв»язку з чим позивач змушений був звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

У заяві від 19.12.2017 року позивач зменшила позовні вимоги та просила суд стягнути на її користь з відповідача моральну шкоду у розмірі 2 000 гривень 00 копійок.

У судове засіданні позивач з"явилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, щодо ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач у судове засідання не прибув, про дату, час та місце розгляду справи повідомлявся в установленому законом порядку, тому суд, з урахуванням позиції позивача, ухвалив розглядати справу у відсутність відповідача на підставі наявних у справі доказів з ухваленням заочного рішення.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним задовольнити заявлені позовні вимоги виходячи з наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_2 є власником АДРЕСА_3, що підтверджується договором купівлі-продажу квартири від 30 квітня 1999 року. (а.с. 5)

Згідно акту про залиття квартири від 01 серпня 2017 року, складеного ЖЕД-208 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», причиною залиття АДРЕСА_4 є незадовільний технічний стан змішувача в ванній кімнаті кв. № 358, що знаходиться за вищезазначеною адресою. При складанні акта виявлено залиття внутрішнього оздоблення у приміщенні санвузла кв. 338: санвузол S=2,5 кв. м., стіни (шпалери), спостерігаються сухі сліди затікання, в деяких місцях відклеїлися. ( а.с. 6)

Відповідно до звіту №48/17, складеного «Центром експертної оцінки» фізичною особою-підриємцем ОСОБА_4, розмір майнової шкоди, завданої внаслідок залиття АДРЕСА_3 складає 5 047 гривень 00 копійок. (а.с. 10-16)

Відповідно до ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягає відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для встановлення пошкодженої речі.

Власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом (ст. 322 ЦК України).

Відповідно до ст. 77 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.

Відповідач в судове засідання не з'явився, суду не надано будь-яких доказів того, що залиття відбулось не з його вини, чи він добровільно відшкодував збитки, тому суд позбавлений можливості врахувати інші докази та приймає до уваги лише докази, які містяться в матеріалах справи.

В добровільному порядку відповідач заподіяну шкоду відшкодовувати відмовляється.

Отже, на відшкодування матеріальної шкоди, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача матеріальну шкоду завдану залиттям квартири на загальну суму 6 547 гривень 00 коп., яка складається з вартості збитку, нанесеного нерухомому майну позивача у розмірі 5 047 гривень 00 копійок та вартості послуг за проведення оцінки майнової шкоди- 1 500 гривень 00 копійок.

Також, однією з позовних вимог позивач просить суд стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, яка полягає у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодженого майна та неможливості нормального користування ним, порушенні звичайного способу життя, необхідності докладати додаткових зусиль для його нормалізації, втраті душевного спокою, втраті значного часу на оформлення документів, пов»язаних із складанням акту обстеження та вартості відновлювальних ремонтних робіт в квартирі. Розмір відшкодування за завдану моральну шкоду позивач оцінює у 2 000 гривень 00 копійок.

Згідно ст. 1167 ЦКУкраїни моральна шкода, завдана фізичній особі діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 23 ЦК України, моральна шкода полягає: 1) у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; 2) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; 3) у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; 4) у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Постановою Пленуму ВСУ № 4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» в пункті 5 роз'яснено, що відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.

Враховуючи вимоги розумності і справедливості, характер правопорушення, глибину фізичних та душевних страждань, ступінь вини відповідача, який завдав моральної шкоди позивачу, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 2 000 гривень на відшкодування моральної шкоди, заподіяної внаслідок залиття квартири.

Пунктом 1 частини 2 ст. 141 ЦПК України передбачено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Таким чином, також підлягає стягненню з відповідача на користь позивача понесені витрати із сплати судового збору у сумі 640 гривень 00 копійок.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 23, 1166, 1167, 1190, 1192 ЦК України, Постановою Пленуму ВСУ №4 від 31.03.1995 року «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди», ст.ст. 12, 13, 76, 81, 141, 89, 263-265, 280 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної і моральної шкоди, завданої залиттям квартири- задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 розмір матеріальної шкоди в сумі 5 047 гривень 00 копійок ( п"ять тисяч сорок сім гривень 00 копійок), витрати за проведення оцінки майнової шкоди у сумі 1 500 гривень 00 копійок (одна тисяча п"ятсот гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду в розмірі 2 000 гривень 00 копійок (дві тисячі гривень 00 копійок).

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судовий збір в розмірі 640 гривень 00 копійок( шістсот сорок гривень 00 копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом строків, встановлених цим Кодексом, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.

Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Суддя: Комаревцева Л.В.