ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/799/17
Провадження № 2/362/1182/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

03 липня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі: головуючого - судді Корнієнка С.В.,

при секретарі Лагуті І.А.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 стягнення неустойки за час прострочення сплати аліментів,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом мотивуючи його тим, що відповідач не виконує свого обовяжу по утриманню своєї доньки, а саме не сплачує аліментів за рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2012 року, внаслідок чого утворилася заборгованість, позивач просить стягнути неустойку за прострочення у сумі 7440 гривень.

Представник позивач в судовому засіданні вимоги позову підтримав в повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявився, хоча про день, час та місце розгляду справи судом повідомлявся належним чином.

У звязку з зазначеним, зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, вважає, що позов підлягає до задоволення виходячи з наступного.

Згідно з положеннями ч.3 ст.10 та ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

У відповідності до вимог статей 1 та 3 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, за захистом яких кожна особа має право звернутися до суду.

З огляду положень ст.ст.141, 153 та 157 СК України вбачається, що батьки мають рівні права щодо дитини, батьки та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобовязаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Інший з батьків, з ким проживає дитина, не має перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини.

Як вбачається з положень ст.ст.3, 9 і 18 Європейської конвенції «Про права дитини» від 20 листопада 1989 року, яка відповідно до ч.1 ст.9 Конституції України, п.1 ст.17 Закону України „Про міжнародні договори України є частиною національного законодавства, що держави-учасниці забезпечують те, щоб дитина не розлучалася з батьками всупереч їх бажанню, за винятком випадків, що таке розлучення необхідне в якнайкращих інтересах дитини, а саме, коли батьки не піклуються про неї.

Крім того, відповідно до вимог ст. 196 СК України при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.

Крім того, Пленум Верховного Суду України в постанові «Про застосування судом окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» від 15.05.2006 року № 3 у п. 22 роз'яснив, що передбачена ст. 196 СК України відповідальність платника аліментів за прострочення їх сплати у виді неустойки (пені) настає лише за наявності вини цієї особи. На платника аліментів не можна покладати таку відповідальність, якщо заборгованість утворилася з незалежних від нього причин, зокрема у зв'язку з несвоєчасною виплатою заробітної плати, затримкою або неправильним перерахуванням аліментів банками. В інших випадках стягується неустойка за весь час прострочення сплати аліментів. Суд може зменшити розмір неустойки з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.

Згідно до свідоцтва серії 1-БК № 310538 від 16 серпня 2000 року, ОСОБА_3, народилася 1 серпня 2000 року, батьками дитини зазначені сторони по справі.

Як встановлено в судовому засіданні шлюб між сторонами було розірвано, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу, Серії 1-ОК №071788 від 13.08.2010 року.

ОСОБА_4 проживає разом із матір'ю. Мати створює всі належні умови для нормального фізичного, розумового та духовного розвитку дитини.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 22 травня 2012 року з відповідача на користь ОСОБА_1, стягнуто аліменти на утримання доньки ОСОБА_4 у розмірі 800 гривень щомісячно.

Згідно, довідки Відділу ДВС Васильківського МУЮ в Київській області, заборгованість відповідача по аліментам становить 5600 гривень. Неустойка за період з 01.01.2016 року по 31.12.2016 року становить 7440 гривень.

Вимоги позову про стягнення неустойки підлягає до задоволення, оскільки в судовому засіданні знайшло своє підтвердження ухилення відповідача від обовязку по утриманню дитини.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 141, 153, 157-159, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 130, 208, 209, 212-215, 218, 221, 224, 223, 294 ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 неустойку за прострочення сплати аліментів у розмірі 7440 гривень та судовий збір у розмірі 640 гривень, а всього 8080 гривень.

Рішення може бути переглянуте Васильківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача поданою до Васильківського міськрайонного суду протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги або закінченню апеляційного провадження.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Корнієнко С.В.