Справа № 758/5671/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

19 липня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд м.Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю: представника позивача - ОСОБА_1,

представника відповідача - адвоката Безсмертного А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5 про витребування майна із чужого незаконного володіння, виселення та вселення, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до районного суду з позовом, в якому, збільшивши свої позовні вимоги, просить витребувати від відповідача належне позивачу нежитлове приміщення, яке знаходиться за адресою в Подільському районі м.Києва: м. Київ, вул. Юрківська, буд. 12/59; виселити відповідача зі вказаного нежитлового приміщення; вселити позивача у вказане нежитлове приміщення.

Судом на обговорення учасників процесу поставлено питання про залишення позову без руху, оскільки позивачем не у повному розмірі сплачений судовий збір за вказаним позовом.

Представник позивача у судовому засіданні не заперечувала проти залишення позову без руху, вказаши, що сторона позивача доплатить судовий збір за вимоги немайнового характеру.

Представник відповідача висловив свою думку з цього питання на розсуд суду.

Суд вислухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, приходить до наступних висновків.

Як вбачається з матеріалів справи, провадження у справі відкрито ухвалою судді Подільського районного суду м.Києва Трегубенко Л.О. від 04.05.2016 р. за позовом позивача до відповідача про витребування майна з чужого незаконного володіння.

Відповідно до протоколу повторного розподілу справи від 23.05.2017 р. вищевказана справа передана в провадження судді Ларіоновій Н.М.

Згідно матеріалів справи, при подачі позову позивачем сплачений судовий збір у розмірі 6890,0 грн., що є на час подання позову максимальним розміром для вимог майнового характеру, якими є вимоги про витребування майна.

Як вбачається з журналу судового засідання від 09.06.2016 року, ухвалою суду, не виходячи до нарадчої кімнати, було прийнято від представника позивача заяву про збільшення позовних вимог, за якими, крім витребування майна, позивачем заявлені також вимог про виселення та вселення.

Відповідно до ч. 3 ст. 80 ЦПК України у разі збільшення розміру позовних вимог або пред'явлення нових вимог несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Згідно роз'яснень у п. 18 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 у разі якщо позивач на підставі частини другої статті 31 ЦПК збільшив розмір позовних вимог, заявив нові вимоги або до початку розгляду справи по суті змінив предмет або підставу позову, у зв'язку з чим збільшилась ціна позову, він відповідно до абзацу другого частини другої ст. 6 Закону № 3674-VI «Про судовий збір», ч. 3 ст. 80 ЦПК повинен сплатити до звернення до суду з відповідною заявою несплачену суму судового збору, розмір якого має відповідати ставкам, встановленим пунктом 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Якщо до цієї заяви не додано доказів такої доплати, заява залишається без руху на підставі статті 121 ЦПК. У цьому випадку до відповідного звернення суд здійснює розгляд раніше заявленої позовної вимоги (позовних вимог), якщо позивач у встановленому законом порядку не відмовився від неї.

Згідно заяви про збільшення позовних вимог, позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру та 2 вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ст.6 ч.3 Закону України «Про судовий збір» (редакція, яка діяла на день звернення позивача до суду) за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Ставка для позовів немайнового характеру встановлена для фізичних осіб ст.4 ч.2 п.п.2 Закону України «Про судовий збір», - 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що дорівнюється 551,2 грн. (на час звернення позивача до суду в квітні 2016 р.), а тому вимоги про виселення відповідача з нежитлового приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Юрківська, буд. 12/59 та вселення позивача у дане нежитлове приміщення, підлягають оплаті судовим збором в розмірі 1 102,4 грн. (2 х 551,2).

Таким чином, для розгляду вищевказаного позову Подільським районним судом м.Києва позивачу необхідно сплатити судовий збір у встановленому законом розмірі, доплативши судовий збір відповідно до уточнених заявлених вимог (отримувач коштів - УДКСУ в Подільському районі м.Києва, код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 37975298, банк отримувача - ГУ ДКСУ у м.Києві, код банку отримувача (МФО) - 820019, рахунок отримувача - 0008, код класифікації доходів - 22030101) та подати до суду оригінал квитанції про сплату судового збору.

Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку про залишення позову ОСОБА_3 без руху з наданням позивачеві строку для усунення вказаних вище недоліків з роз'ясненням того, що в разі їх не усунення у встановлений судом термін вищевказана позовна заява в частині вимог немайнового характеру буде залишена без розгляду на підставі ст.207 ч. 1 п. 8 ЦПК України.

Крім того, слід звернути увагу позивача, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Ця норма кореспондується з нормою частини першої статті 82 ЦПК України.

Їх аналіз показує, що єдиною підставою для вчинення судом зазначених у цій нормі дій є майновий стан позивача. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, покладається на цю особу.

Про необхідність дотримання вказаних вимог вказано у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», пунктом 29 якої звернуто увагу судді на те, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI («Про судовий збір) та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Оскільки стороні позивача необхідно усунути недоліки за позовною заявою, то судовий розгляд справи необхідно відкласти.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.121 ч.1, 191, 208-210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_5 про витребування майна із чужого незаконного володіння, виселення та вселення.

Судовий розгляд справи відкласти на 29 вересня 2017 р. о 10.00 год.

Про час та місце розгляду справи повідомити осіб, що беруть участь в справі.

Ухвала в частині сплати судових витрат може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Суддя Подільського

районного суду м. Києва Н.М.Ларіонова