Справа № 369/6483/16-ц Головуючий у І інстанції Ковальчук Л. М.
Провадження № 22-ц/780/3306/17 Доповідач у 2 інстанції Суханова Є. М.
Категорія 4 20.11.2017
УХВАЛА

Іменем України

20 листопада 2017 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області у складі:

Головуючого судді Суханової Є.М.,

суддів: Мережко М.В, Данілова О.М.,

за участю секретаря: Шуляка Д.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець Ольга Павлівна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, -

ВСТАНОВИЛА:

Позивач ОСОБА_4 звернулась до суду із позовом до ОСОБА_3, треті особи: Вишнева міська рада Києво-Святошинського району Київської області, державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П., про визнання права власності в порядку спадкування, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7. У порядку вимог ст. 1261 ЦК України позивач є спадкоємцем першої черги спадкування за законом (дочка померлої ОСОБА_7).

В межах шестимісячного строку позивач ОСОБА_4 звернулась із заявою про прийняття спадщини за законом до державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П..

Відповідно до постанови державного нотаріуса Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П. про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 05 липня 2016 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частину квартири під АДРЕСА_1.

Відмову у видачі свідоцтва мотивовано відсутністю правовстановлюючих документів щодо належності майна спадкоємцеві.

В послідуючому позивач ОСОБА_4 11 листопада 2016 року подала суду заяву, в якій уточнила свої позовні вимоги до відповідачів Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, державний нотаріус Вишневої міської державної нотаріальної контори Київської області Білінець Ольга Павлівна, про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом, в якій просила визнати за нею, ОСОБА_4, право власності в порядку спадкування за законом на 1/6 частину квартири під АДРЕСА_1.

Рішенням Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 березня 2017 року позовні вимоги задоволено.

Визнано за ОСОБА_4 право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_1, загальною площею 64,5 кв.м., житловою площею 39,6 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7.

Не погоджуючись з висновком суду першої інстанції, апелянт ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій посилається на те, що рішення незаконне, ухвалене в результаті неправильного застосування норм матеріального та процесуального права, а також судом неповно з'ясовано обставини, що мають значення для справи. Просив скасувати рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 березня 2017 року, яким постановити нове про відмову в задоволенні позовних вимог повністю.

Колегія суддів вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення сторін по справі, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги вважає, що вона не обґрунтована та не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Згідно до ст. 3 Цивільного кодексу України загальними засадами цивільного законодавства є: 1) неприпустимість свавільного втручання у сферу особистого життя людини; 2) неприпустимість позбавлення права власності, крім випадків, встановлених Конституцією України та законом; 3) свобода договору; 4) свобода підприємницької діяльності, яка не заборонена законом; 5) судовий захист цивільного права та інтересу; 6) справедливість, добросовісність та розумність.

Згідно зі ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п'ятої статті 13 цього Кодексу.

У відповідності до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом першої інстанції достовірно встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_7, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1, виданого Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 13 вересня 2007 року.

22 жовтня 2007 року ОСОБА_4 звернулась до Вишневої міської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_7. Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 05 липня 2016 року державним нотаріусом Вишневої міської державної нотаріальної контори Білінець О.П. відмовлено ОСОБА_4 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/6 частку квартири під АДРЕСА_1, у зв»язку з відсутністю у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів. Дані обставини підтверджуються копією Спадкової справи № 233 за 2007 рік Вишневої міської державної нотаріальної контори до майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_4, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка має право в порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_7 на 1/2 частину вказаної 1/3 частини квартири АДРЕСА_1, що належала за життя на праві власності ОСОБА_7, та у відповідності до вимог ст. 1268 ЦК України ОСОБА_4 є такою, що прийняла спадщину після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7

Згідно вимог ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов»язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За правилами ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов»язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до вимог ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою-четвертою статті 1273 Цивільного кодексу України.

Так встановлено, що згідно Акту обстеження побутових умов депутата УІІ скликання Глевахівської селищної ради від 14 липня 2016 року ОСОБА_7 проживала з 2003 року по 2007 рік разом з своєю дочкою ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до копії Свідоцтва про одруження серії НОМЕР_2 від 01 травня 1965 року ОСОБА_8 і ОСОБА_7 з 01 травня 1965 року перебували у зареєстрованому шлюбі.

Згідно довідки КП «Житлово-експлуатаційне об»єднання «Вишневе» Житлово-експлуатаційної дільниці № 4 від 22 жовтня 2007 року № 1301 за адресою: АДРЕСА_1 була зареєстрована ОСОБА_7 з 12 жовтня 1979 року по день смерті-ІНФОРМАЦІЯ_1, і на день її смерті разом з нею був зареєстрований її чоловік ОСОБА_8, з 12 жовтня 1979 року по даний час.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 помер, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть серії НОМЕР_3, виданого Виконавчим комітетом Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області від 12 серпня 2013 року.

Згідно копії Свідоцтва про право власності на житло від 03 березня 1997 року Виконком Вишневої міської ради народних депутатів посвідчив, що квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, дійсно належить на праві приватної власності ОСОБА_8 та членам його сім»ї: ОСОБА_7, ОСОБА_3 в рівних частках. Квартира приватизована згідно з Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». Загальна площа квартири становить 64,5 кв.м.. Характеристика квартири (кімнат, будинку) та її обладнання наведені у Технічному паспорті, який є складовою частиною цього Свідоцтва.

Відповідно до довідки Комунального підприємства «Бюро технічної інвентаризації Києво-Святошинської районної ради Київської області» від 10 листопада 2008 року за даними реєстру прав власності нерухомого майна станом на 10 листопада 2008 року за ОСОБА_7 зареєстровано право власності на 1/3 частину квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, згідно Свідоцтва про право власності, видане на підставі розпорядження № 8 від 28 лютого 1997 року.

Розпорядженням Київської обласної державної адміністрації від 20 травня 2016 року № 196 «Про перейменування об»єктів топоніміки у населених пунктах Київської області» здійснено перейменування АДРЕСА_1 на АДРЕСА_1.

Так, колегія суддів погоджується з обґрунтованим висновком з судом першої інстанції, що позовні вимоги позивача є доведеними відповідно до вимог ч. 1 ст. 60 ЦПК України, та було надано належні та допустимі докази, які свідчать про те, що вона прийняла спадщину відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України та спільного проживала з спадкодавцем на час її смерті.

Згідно з вимогами ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно з вимогами ст. 58 ЦПК України. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Відповідно до ч.3 ст. 212 ЦПК України, суд оцінює належність, допустимість. Достовірність кожного доказу окремо, а також достовірність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Отже, колегія суддів погоджується з тим, що судом першої інстанції повно і всебічно з'ясовані всі обставини справи, дана належна правова оцінка доказам, висновки суду відповідають фактичним обставинам справи, а ухвалене рішення відповідає вимогам матеріального і процесуального права, а тому підстави для їх скасування відсутні.

Нових доказів або обставин, які б могли призвести до скасування рішення суду, яке обґрунтоване, апелянт не навів, а колегія суддів їх не встановила.

Згідно ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилити.

Рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 29 березня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді: