печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 квітня 2017 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Гладун Х.А.

при секретарях Василевській А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 (далі - Позивач) звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_2 (далі - Відповідач) збитків, заподіяних пошкодженням належного йому майна внаслідок пожежі, що сталася в орендованому ним у Відповідача приміщенні.

Обґрунтовуючи заявлені вимоги вказує, що з 20.03.2015 р. є орендарем приватного житлового будинку, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

23.04.2015 р. у будинку сталася пожежа, під час якої були знищені власні речі Позивача на загальну суму 12356, 00 грн., а саме:

1) речі (футболка, светр, кофта) всього на загальну суму 2056 грн., що підтверджується товарним чеком № LSB -000478 від 13.04.2015 р.;

2) пилосос LG VC 32201 UHAM на загальну вартість 1872 грн., що підтверджується товарним чеком № 101944/15 від 18.02.2014 р.;

3) кухонний комбайн PHILIPS HR-7775/00 загальну вартість 1708 грн., що підтверджується товарним чеком № 88274/8 від 15.10.2013 р.;

4) м'ясорубка TR22/NT 3ph Fimar загальної вартості 6720 грн.. що підтверджується товарним чеком № 25 від 15.02.2014 р.

Зважаючи на те, що умови договору оренди та чинне законодавство зобов'язують Відповідача нести відповідальність за пожежну безпеку будинку, який він надає в оренду, тоді як запропоноване для проживання житло містило скриті недоліки, що не могли бути виявлені ані під час підписання Договору, ані під час проживання Позивача у будинку, просить задовольнити позов в заявлений ним спосіб.

Представник Позивача в судовому засіданні позов підтримав з підстав, наведених у ньому та просив його задовольнити.

Представник Відповідача в судовому засіданні проти позову заперечував, посилаючись на безпідставність та необґрунтованість заявлених позовних вимог. Подав суду письмові заперечення, в яких зазначив, що позов ґрунтується виключно на припущеннях Позивача.

Заслухавши осіб, які беруть участь у справі, повно та всебічно з'ясувавши всі обставини справи, дослідивши матеріали справи, суд дійшов до наступного висновку, що у задоволенні позову необхідно відмовити.

Судовим розглядом встановлено, що 20.03.2015 р. між Відповідачем (Орендодавець), який діяв на підставі права власності на домоволодіння на жилий будинок серія НОМЕР_1, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (далі - Власність), та Позивачем (Орендар) укладено договір оренди, за умовами якого Орендодавець надав в оренду Орендареві в строк по 20.03.2016 р. приватний будинок площею 465,5 кв.м в доброму стані відповідно західним стандартам.

Положеннями п. 7 вказаного Договору встановлено, що Орендар не несе відповідальності за пошкодження Власності, що викликані пожежою або іншими причинами, за виключенням випадків, коли таке пошкодження є результатом неналежного ставлення чи навмисних дій Орендаря.

08.05.2015 р. о 00-42 год. на даху (покрівлі) приватної допоміжної споруди, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, сталася пожежа. Згідно акту про пожежу її ймовірною причиною є виникнення аварійних режимів роботи в електромережі.

Обставини, що вказана допоміжна споруда використовувалася Позивачем та в ній знаходилися його певні особисті речі Відповідачем не оспорюються.

Обґрунтовуючи свої вимоги Позивач зазначав, що відповідальність за пошкодження належного йому майна має нести Відповідач, який не забезпечив пожежної безпеки будинки, який був зданий ним в Оренду Позивачу.

Відповідно до ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є, зокрема, втрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі.

Згідно положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

При цьому, пунктом 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» передбачено, зокрема, що суди, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Так, при вирішенні спору про відшкодування шкоди обов'язковому з'ясуванню підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача.

Загальновідомим фактом є те, що основними аварійними режимами в електромережі є:

- коротке замикання - це не передбачене нормальними умовами роботи замикання струмоведучих частин підключених до різних фаз або мають різні потенціали (замикання на землю, заземлені предмети і нульові дроти);

- перевантаження- це вид аварійного режиму, що виникає унаслідок підключення до електропроводки споживачів, номінальний струм яких перевищує допустимий (за умовами нагріву) для даного перетину провідника;

- перехідний опір (ПО) - це опір, що виникає в місцях переходу струму з одного дроту на іншій або з дроту на який-небудь прилад за наявності поганого контакту в місцях з'єднань (або при скручуванні дротів);

- іскріння і електродуга - це результат проходження струму через повітря;

- механічне пошкодження ізоляції дротів найчастіше виникає із-за недбалого монтажу (протягання дротів крізь стіни, перегородки без виконання відповідних правил) або унаслідок неправильної експлуатації (відсутність механічного захисту дротів в зоні дії пересувних установок);

- дія вологи і агресивних середовищ за певних умов істотно погіршують стан ізоляції дротів.

Згідно ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Частинами першою, третьою та четвертою статті 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно зі статтею 57 даного Кодексу доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Проте, належних та допустимих доказів того, що саме з вини Відповідача стався аварійний режим в електромережі, внаслідок якого виникла пожежа, та в результаті якої Позивачу завдано збитків у спосіб пошкодження належного йому майна, стороною Позивача в ході судового розгляду справи не надано.

Позивачем не доведено своїх вимог, що належне йому майно дійсно знаходилося у приміщеннях споруди, де сталася пожежа, і його повне або часткове пошкодження сталося саме внаслідок пожежі.

В зв'язку з наведеним, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог.

З огляду на зазначене вище, суд приходить до висновку, що Позивачем не надано належних та допустимих доказів, в розумінні ст.ст. 58, 59 ЦПК України правомірності своїх вимог до Відповідача про відшкодування завданих збитків, і тому підстави для задоволення позовних вимог з наданих Позивачем суду доказів не вбачається.

Керуючись ст.ст. 22, 1166 ЦК України, ст. 10, 11, 27, 31, 57-60, 209, 212-215 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається Апеляційному суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя Х.А. Гладун