13.07.2017 Єдиний унікальний № 371/615/17 Провадження № 2/371/422/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

13 липня 2017 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області в складі :

головуючого судді Капшук Л.О.,

з секретарем Січкаренко Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,

У С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з вказаними вимогами, посилаючись на ті обставини, що є володільцем квартири під номером АДРЕСА_1 На праві спільної часткової власності квартира належить їй, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які у квартирі не проживають. Всі обов'язки по обслуговуванню квартири, проведенню капітальних та поточних ремонтів покладені на неї.

Над нею поверхом вище у квартирі під номером 61 будинку під номером 60 проживає відповідач по справі ОСОБА_2.

20 червня 2015 року відповідач по справі залив водою кухню квартири, в якій вона проживає, чим відповідно до акту про залиття № НОМЕР_1 їй завдано шкоди на суму 400 грн. Шкода відповідачем відшкодована не була.

21 квітня 2017 року відповідач повторно залив кухню її квартири. На час обстеження та складання акту залиття кухні продовжувалось до того часу, поки не було перекрито воду.

При обстеженні було встановлено, що причиною затоплення в квартирі відповідача на кухні із шланги санітарно-технічного обладнання просочувалась вода через самоутворену дірку. Власник квартири не повідомляв комунальне підприємство з метою ліквідації аварійної ситуації. За висновком комісії їй завдано шкоди на суму 538 грн. Загальний розмір спричиненої відповідачем шкоди склав 938 гривень.

Відповідач у добровільному порядку відшкодувати завдану шкоду не бажає, неодноразові її вимоги ігнорує, кошти в сумі 938 грн. та понесені судові витрати просила стягнути з відповідача в примусовому порядку.

У судове засідання позивач та представник позивача не з'явилися, в наданій суду заяві представник позивача просив розгляд справи проводити у його відсутності, вказав, що позовні вимоги підтримує, не заперечує проти прийняття заочного рішення.

Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений за зареєстрованим в установленому порядку місцем проживання, причини неявки суду не відомі.

Зважаючи на ті обставини, що будучи належним чином повідомленим про розгляд справи, відповідач вдруге не з'явився до суду, доказів поважності причини неявки в судове засідання не надав, враховуючи правила ст.ст. 157, 169 ЦПК України, суд дійшов висновку про відсутність підстав для відкладення розгляду справи та можливість вирішення справи у відсутності відповідача.

Відповідно до правил ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити частково.

Згідно з частиною 1 статті 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

На підставі частини 3 статті 386 ЦК України власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.

Відповідно до частини 1 статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Згідно із ст. 190 Житлового кодексу УРСР підприємства, установи, організації, а також громадяни, які заподіяли шкоду жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, зобов'язані відшкодувати заподіяну шкоду. Спірні питання щодо відшкодування шкоди, заподіяної жилим будинкам, жилим приміщенням, інженерному обладнанню, вирішуються в судовому порядку.

В судовому засіданні встановлено, що позивач є співвласником квартири під номером АДРЕСА_1 Вказані обставини підтверджуються свідоцтвом про право власності на житло, виданим Державним житлово-комунальним підприємством Миронівського інституту пшениці ім. В.М.Ремесла Української академії аграрних наук 03 листопада 2006 року, Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 12743891, виданим Білоцерківським міжміським БТІ 04 грудня 2006 року.

Позивач зареєстрована та проживає у квартирі номером АДРЕСА_1 Дані обставини підтверджені актом обстеження фактичного проживання осіб із числа зареєстрованих від 10 травня 2017 року, довідкою Центральненської сільської ради Миронівського району Київської області № 02/33-413 від 10 травня 2017 року.

20 червня 2015 року та 21 квітня 2017 року мало місце залиття вказаної квартири. Згідно актів обстеження квартири номером АДРЕСА_1 від 22 червня 2015 року та 21 квітня 2017 року, доданих до позовної заяви, квартира була залита водою сусідом з верхнього поверху ОСОБА_2

Згідно даних довідки Центральненської сільської ради Миронівського району Київської області № 02/33-414 від 10 травня 2017 року у квартирі під номером АДРЕСА_2 зареєстрований ОСОБА_2 та члени його родини ОСОБА_5 і ОСОБА_6

Із акту обстеження квартири від 22 червня 2015 року вбачається, що в результаті затоплення пошкоджені шпалери квартири, затекла стеля. Необхідно зробити поточний ремонт. Завдано шкоди на суму 400 грн.

Причини залиття квартири комісією не встановлені. Який поточний ремонт необхідно здійснити та які матеріали необхідно придбати в акті не вказано.

Позивач вказала у поданій до суду заяві, що ремонт квартири здійснила, проте доказів, що підтверджують вказані обставини не надала.

З урахуванням наведеного суд вважає, що позов в частині відшкодування збитку, спричиненого залиттям квартири, що мало місце 20 червня 2015 року, є недоведеним.

Із акту обстеження квартири від 21 квітня 2017 року вбачається, що в результаті затоплення квартири на стелі кухні утворилися дві мокрі плями в діаметрі 20 і 25 см та на стіні одна плями в діаметрі 18 см. На час обстеження квартири з утворених плям скапувала вода. При замоканні бокової стіни пошкодились шпалери та зверху відклеїлись від стіни. Вода протекла в кухонні шафи, столи, затопила підлогу.

Комісією, до складу якої входив представник КП «Комунальник» та слюсар-сантехнік, було встановлено, що в квартирі відповідача під номером 61 на кухні із шланги санітарно-технічного обладнання просочувалась вода через самоутворену дірку. Власник квартири не повідомляв комунальне підприємство про даний факт з метою ліквідації аварійної ситуації. На дзвінки та стук у двері ніхто не відповідав.

За висновком комісії у квартирі позивача необхідно провести поточний ремонт в місцях затоплення, а також заміну двох смуг шпалер висотою 2,4 м шириною по 0,5 м. Комісія розрахувала розмір шкоди, він склав 538 грн., вказала, які матеріали необхідно для проведення ремонту. Згідно акту позивачу необхідно було придбати 2 л ґрунтовки вартістю 53 грн., шпаклівку вартістю 35 грн., 1 п. клею вартістю 50 грн., 1 рулон шпалери вартістю 100 грн., водоемульсійну фарбу вартістю 30 грн. Вартість ремонту визначена в сумі 200 грн., перевезення матеріалів - 70 грн.

За правилами статті 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Для відновлення квартири позивачу необхідно кошти в сумі 538 грн. Розмір збитку, що підлягають відшкодуванню, позивач розрахувала відповідно до вартості виконання робіт.

Згідно з ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивач, як особа, яка постраждала від залиття, має право на відшкодування їй збитків винною особою. Такою особою є відповідач. Відсутність вини у затопленні квартири позивача та, відповідно, спричиненні позивачу збитку відповідач не доводив.

Згідно з правилами частини 1 статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.

Судові витрати, понесені позивачем у справі в сумі 640 грн., підлягають розподілу згідно вказаного правила та присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 367 грн.

На підставі викладеного, ст.ст. 15, 16, 22, 386, 1166, 1192 ЦК України, керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 57- 60, 64, 179, 208, 209, 212 - 215, 218, 294, 296 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 шкоду, заподіяну затопленням квартири, в розмірі 538 гривень та понесені судові витрати у виді судового збору в розмірі 367 гривень, всього 905 (дев'ятсот п'ять ) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем у апеляційному порядку.

Рішення може бути оскаржене позивачем та третьою особою протягом десяти днів з дня отримання копії рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд Київської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом

Суддя Л.О. Капшук