У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" липня 2017 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та клопотання про відстрочення сплати судового збору,-

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просить стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №209 від 25.05.2007 року в сумі 1 806098 грн. 68 коп.

Однак, наданий позов поданий з порушенням вимог ст. ст. 119 ЦПК України, оскільки позивачем не додано до позовної заяви докази сплати судового збору, та в резолютивній частині позову позивач просить стягнути заборгованість за кредитним договором №209, а в своєму позові посилається на кредитний договір №208, який і додано до матеріалів справи.

Представником позивача було подано заяву про відстрочення сплати судового збору, в якій він просить відстрочити сплату судового збору до моменту отримання інформації щодо місця реєстрації (прописки) або місця проживання відповідача, посилаючись на неплатоспроможність банку.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України з урахуванням майнового стану сторони суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору не більше як до ухвалення судового рішення по справі або звільнити від оплати витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно розяснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У звязку із цим, відсутність у позивача коштів, призначених для сплати судового збору, не може вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати або їх відстрочення.

Таким чином, позивачем не надано доказів на підтвердження скрутного майнового стану, а посилання на зупинення діяльності банку через введення ліквідаційної процедури не може вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору за подання даного позову до суду, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити. А посилання представника позивача щодо того, що у позивача відсутня можливість сплачувати двічі судовий збір по одній справі у звязку з важким фінансовим становищем, та те, що суди приєднують квитанції про сплату судового збору до матеріалів справи є недоцільним, та таким, що суперечить приписам ст. 7 ЗУ «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою встановлена ставка судового збору - 1,5 % ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 - 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані недоліки поданої позовної заяви в строк, наданий судом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський акціонерний банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - залишити без руху.

Надати позивачеві 5-денний строк з моменту отримання ухвали для виправлення недоліків.

Інакше заява буди вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Суддя