Справа № 147/437/17
Провадження № 2/147/430/17
13.07.2017 року Тростянецький районний суд Вінницької області
у складі: головуючого судді Волошина І.А.,
за участі секретаря судового засідання Чудак Г.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Тростянець в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом і просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 28.06.2008 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 28. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що за час спільного проживання у них народився син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося. Між ними часто виникали сварки, непорозуміння, а тому більше п'яти років тому були змушені припинити шлюбні відносини. Шлюбні відносини між ними припинені назавжди, примирення між ними неможливе. Спільного господарства сторони не ведуть. Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище «ОСОБА_1».
ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Проти винесення судом заочного рішення не заперечила.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутність позивача відповідно до ч.2 ст. 158 ЦПК України, враховуючи, що остання скористалася своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, хоча про час, день та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином судовою повісткою, надісланою за місцем його реєстрації. Причини неявки суд не повідомлено, клопотання про відкладення розгляду справи не надано.
Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе вирішити справу за наявними в ній доказами відповідно до ч. 4 ст.169 ЦПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, взявши до уваги відсутність заперечення з боку позивача про можливий заочний розгляд справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 28.06.2008 року, який зареєстрували у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області за актовим записом №28, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1 (а.с.3 ).
Від шлюбу сторони мають спільного сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 (а.с.4).
Сторони не підтримують шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе.
Встановленим фактичним обставинам відповідають правовідносини, що регулюються Сімейним кодексом України.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї, відповідальні один перед одним, перед іншими членами сім'ї за свою поведінку в ній (ч. ч. 1,3 ст.55 СК України).
Відповідно до ст. 112 СК України для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда інші обставини життя подружжя.
Згідно ч.2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. За ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, в якому наполягає на розірванні шлюбу.
Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Приймаючи до уваги те, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, а тому позов підлягає задоволенню.
За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 235 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Позивач не виявила бажання змінювати своє теперішнє прізвище.
Згідно ч.2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача 640,00 грн. судового збору, сплачених при подачі позову до суду та 600,00 грн. витрат на правову допомогу.
На підставі ст. ст. 10, 60, 197, 212, 213, 215, 224 ЦПК України, керуючись ст. ст. 104, 109, 110, 112 , 113, 114 Сімейного кодексу України, -
Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 28.06.2008 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Тростянецького районного управління юстиції Вінницької області, актовий запис № 28 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу за її згодою залишити прізвище - «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 (шістсот сорок грн. ) 00 коп. судового збору.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 600 (шістсот грн. ) 00 коп. витрат на правову допомогу..
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя