УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2017 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відміну реєстрації та поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відміну реєстрації та поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя.

Форма та зміст позовної заяви визначена у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Так, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до положень ч.1 ст.80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Як передбачено частиною п'ятою статті 119 Цивільного процесуального кодексу України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000,00 грн.).

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 03 серпня 2017 року позивачу ОСОБА_1 надано строк для виправлення недоліків, у зв'язку з відсутністю доказів сплати судового збору у розмірі, визначеному ст.4 Закону України «Про судовий збір», та надання доказів, якими позивач обґрунтовує підстави звернення до суду, та підтверджують оцінку майна, що підлягає поділу.

02 жовтня 2017 року позивача ОСОБА_1 подав до суду заву про усунення недоліків, долучивши до заяви копію позовної заяви та квитанцію про сплату судового збору в розмірі 1280,00 грн.

Разом з тим, позовна заява позивача не містить ціну позову, виходячи з реальної вартості майна, що підлягає поділу, крім того позивачем одночасно заявлено вимоги майнового та немайнового характеру, що зумовлює сплату судового збору з урахування положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру, тому поданий до суду доказ про сплату судового збору, розмір якого визначений на власний розсуд позивача, не може розцінюватись як доказ сплати судового збору за подання позову до суду в повному обсязі

Крім того, позивачем без належного реагування залишена вимога суду щодо надання доказів на підтвердження заявлених позовних вимог, враховуючи, що позивач просить відмінити реєстрацію та виселити відповідача та поділити майно подружжя, однак до позову не долучено жодного документу, який має підтвердити заявлені вимоги, серед іншого, свідоцтво про укладання шлюбу, рішення суду про розірвання шлюбу, правоустановлюючи документи на квартиру, довідку форми №3 про склад осіб, які зареєстровані в квартирі, з якою позивач просить виселити відповідача та зняти її з реєстраційного обліку, попереднє письмове звернення позивача до відповідача з вимогою про виселення з квартири та докази вручення цього повідомлення особисто відповідачу, документи про придбання майна, що є предметом спору, загальна оцінка вартості майна на момент звернення з цим позовом до суду, залежно від вартості спірного майна визначається ціна позову та сплачується судовий збір з урахуванням положень ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи викладене, суддя приходить до висновку, що в межах визначено судом строку позивачем не надано доказів, які мали підтвердити виконання вимог суду, які викладено в ухвалі суду від 03 серпня 2017 року, що дає підстави для застосування наслідків, передбачених п.2 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Як передбачено у п.2 ч.1 статті 7 Закону України «Про судовий збір» , сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду, у разі повернення заяви або скарги.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відміну реєстрації та поділ майна, що є спільною сумісною власністю подружжя вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснюю позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :