Справа № 536/984/17
27 червня 2017 року Кременчуцький районний суд Полтавської області в складі:
Головуючого судді - Колотієвського О.О.,
при секретарі - Курбанової В.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
02 червня 2017 року до Кременчуцького районного суду Полтавської області звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В своїй позовній заяві позивач вказував, що між ним та ОСОБА_2, 28 вересня 2013 року був зареєстрований шлюб.
Під час шлюбу, 28 січня 2014 року в них народилася дитина - ОСОБА_3.
Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони не зійшлись характерами, також мають різні погляди на життя та ведення спільного господарства, з підстав чого постійно виникали сварки. Подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам.
На підставі викладеного просив суд, шлюб, укладений між ним та ОСОБА_2, зареєстрований 28 вересня 2013 року - розірвати.
Визначити місце проживання дитини разом з матірю.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявився. На адресу суду надіслав заяву про розгляд справи без його участі.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявилася, про дату розгляду справи була повідомлена належним чином, відповідно до ст.77 ЦПК України. Заяв про розгляд справи за її присутності або про причини неявки від відповідача не надходило, що за відсутності заперечень позивача є підставою для ухвалення заочного рішення (ст. 224 ЦПК України).
Суд, вивчивши письмові матеріали справи, встановив наступне:
Сторони по справі одружилися 28 вересня 2013 року, про що видано свідоцтво про одруження серії 1-КЕ № 109100, зареєстроване у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, за актовим записом № 893.
Під час шлюбу, 28 січня 2014 року в них народилася дитина - ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії І-КЕ № 191887, видане 13 лютого 2014 року Виконавчим комітетом Білецьківської сільської ради Кременчуцького району Полтавської області.
Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони не зійшлись характерами, також мають різні погляди на життя та ведення спільного господарства, з підстав чого постійно виникали сварки. Подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам.
Відповідно до ч.3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, беручи до уваги вимоги ст. 110 Сімейного Кодексу.
Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.
Суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого позов підлягає задоволенню.
Таким чином, суд вважає встановленим, що заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі дружини та чоловіка і що після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті та майнові права, а тому шлюб між сторонами необхідно припинити шляхом його розірвання.
Керуючись ст. ст. 24, 104, 105, 110, 112, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 14, 57 59, 88, 174, 208, 209, 212215, 224 ЦПК України,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що зареєстрований 28 вересня 2013 року у Центральному відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кременчуцького міського управління юстиції у Полтавській області, за актовим записом № 893 - розірвати.
Місце проживання дитини - ОСОБА_3 визначити разом з матірю ОСОБА_2,
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Полтавської області через Кременчуцький районний суд Полтавської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя О. О. Колотієвський