Справа №705/4518/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

31 жовтня 2017 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Вільшанської сільської ради Уманського району Черкаської області, Уманської районної державної адміністрації Черкаської області, СТОВ «Вільшанка», про встановлення факту, що мають юридичне значення та визнання права на земельну частку пай,-

В С Т А Н О В И В:

В жовтні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про встановлення факту, що мають юридичне значення та визнання права на земельну частку пай. В якості відповідачів в позові вказані Вільшанська сільська рада Уманського району Черкаської області, Уманська районна державна адміністрація Черкаської області, СТОВ «Вільшанка» В позові ставиться питання:

1.«…Прийняти до розгляду позовну заяву.

2.Встановити факт, який має юридичне значення, а саме встановити факт того, що я, ОСОБА_1 була членом КСПП «Вільшанка» на момент отримання КСПП «Вільшанка» Державного акта на право колективної власності на землю ЧР 15-24 від 14 березня 1994 року.

3.Визнати за мною, ОСОБА_1 право на земельну частку (пай) в розмірі 4,85 га умовних кадастрових гектарів.

4.Судові витрати покласти на мене….».

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до вимог ЦПК України вимоги про встановлення факту обєднуються в одне провадження з вимогами про визнання права власності в порядку позовного провадження у разі наявності спору про право ( ч.6 ст. 235, ч. 4 ст. 256 ЦПК України).

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача,а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження,поштовий індекс,номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів,що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно з п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, що стосується змісту позовної заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про визнання права на земельну частку пай не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Одночасно, позивач у позовній заяві просить встановити факт, який має юридичне значення, а саме що ОСОБА_1 була членом КСПП «Вільшанка» на момент отримання КСПП «Вільшанка» Державного акта на право колективної власності на землю ЧР 15-24 від 14 березня 1994 року, що відноситься до розгляду в порядку окремого провадження.

Окреме провадження це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності не оспорюваних прав.

Відповідно до ч. 3, 4 ст. 235 ЦПК України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цивільно-процесуальним кодексом; справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника і заінтересованих осіб.

Суд встановлює юридичні факти, які є новими, оскільки саме на підставі таких фактів у особи виникають суб'єктивні права. Такі юридичні факти зазначаються у судових рішеннях, які відіграють роль первинних документів, оскільки саме в них містяться відомості, які є якісно новими по відношенню до існуючих, і саме вони породжують виникнення у особи суб'єктивних прав.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (обґрунтування з приводу наявності спору про право між позивачем та відповідачем, документів про вартість спірного майна для визначення ціни позову). Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України.

Також, в позові ставиться питання про встановлення факту, що має юридичне значення, при цьому позивачем повинна вказуватися мета встановлення юридичного факту, оскільки вона дає можливість зробити висновок, чи дійсно цей факт є юридичним і чи тягне він правові наслідки. З урахуванням зазначеної в позові мети, суд визначає коло осіб, які можуть бути залучені до участі у справі.

Також відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. В матеріалах справи наявна квитанція про сплату судового збору № 60 від 23.10.2017 року в розмірі 640 грн., проте відсутні документи, які б підтверджували правильність визначення ціни позову з урахуванням предмету позову. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Згідно вимогам ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»,- судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру, а також за подання заяви у справах окремого провадження. Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2017 року встановлюються: для вимог немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати. Крім того, ставки судового збору за подачу заяви у справах окремого провадження становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу ( 320 грн.).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Вільшанської сільської ради Уманського району Черкаської області, Уманської районної державної адміністрації Черкаської області, СТОВ «Вільшанка», про встановлення факту, що мають юридичне значення та визнання права на земельну частку пай, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Встановити строк для усунення недоліків до 14 листопада 2017 року.

У разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко