Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1416/17
Провадження № 2/280/836/17
У Х В А Л А

23 жовтня 2017 року м.Коростишів

Суддя Коростишівського районного суду Житомирської області Щербаченко І. В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстрації,

встановив:

До суду звернулася позивач з вказаним позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування житловим приміщенням за адресою: АДРЕСА_1, та зняти його з реєстраційного обліку в даній квартирі.

При вирішенні питання про відкриття провадження по справі встановлено, що позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статті 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позивачем не зазначено у позовній заяві жодного доказу звернення до відповідача з цього питання у позасудовий спосіб.

Відповідно до ч. 1 статті 3 Цивільного процесуального кодексу України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Тобто, зазначена норма визначає право на звернення до суду у випадку наявності спору.

Позивач вказує у позовній заяві, що вона разом зі своєю сімєю є користувачем та проживає у вказаній квартирі 37 років, що підтверджується технічним паспортом. Позивачу слід навести правове обґрунтування вказаних обставин, адже технічний паспорт не є правовстановлюючим документом. Від цього залежить до якого житлового фонду належить спірна квартира та відповідно правове регулювання правовідносин що виникли.

Також, позивач стверджує, що разом з нею у спірній квартирі проживають сам позивач, її доньки, син та онуки. Позивачу слід також вирішити питання про залучення вказаних осіб до розгляду справи, у зв'язку з тим, що можливе рішення суду вплине на їхні права та обов'язки.

Відповідно до частини 1 статті 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки, без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, позовну заяву слід без руху та надати позивачу п'ятиденний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії ухвали суду.

Керуючись статей 118-121 Цивільного процесуального кодексу України,

України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, та зняття з реєстрації залишити без руху.

Надати позивачу п'ятиденний строк для усунення вказаних недоліків з дня отримання копії ухвали суду.

У разі невиконання позивачами вимог вказаних в ухвалі суду у встановлений строк заява вважається неподаною та повертається позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І. В. Щербаченко