Справа № 386/426/17
Провадження № 2/386/310/17
04 липня 2017 року смт. Голованівськ
Голованівський районний суд Кіровоградської області
В складі головуючого судді Гарбуз О. С.
з участю: секретаря судового засідання Максютенко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 09.10.2009 року вони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1396. Від спільного проживання мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Позивач вказує, що причиною розпаду сім'ї стало те, що вони не зійшлися характерами, мають різні погляди на життя, у них відсутні спільні інтереси. Спільно з відповідачем не проживають з жовтня 2016 року, спільного господарства не ведуть, вважає, що сім'я розпалась остаточно, на примирення не згодна. Враховуючи зазначені обставини, позивач просить розірвати шлюб між нею та відповідачем ОСОБА_2, судові витрати покласти на відповідача.
В судове засідання позивач не з'явилась. Разом з позовом заявила клопотання, в якому просить справу розглядати в її відсутність та задовольнити позовні вимоги, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання двічі не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином, відповідно до ст. 74 ЦПК України, заяви про розгляд справи за його відсутності чи відкладення розгляду справи до суду не надійшло.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
В порядку ст. 158 ЦПК України суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін і постановити рішення на підставі наявних у справі доказів.
У зв'язку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Статтею 21 Сімейного кодексу України визначено, що шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.
Статтею 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.
Частиною першою ст. 110 Сімейного кодексу України встановлено, що позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до частин 1, 2 ст. 112 Сімейного кодексу України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
В судовому засіданні встановлено, що 09 жовтня 2009 року сторони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1396, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1, повторно виданого 22 серпня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві (а.с. 4).
Від спільного проживання сторони мають неповнолітніх дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2, виданого 20.01.2011 року відділом реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданого 31.07.2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Фастівського міськрайонного управління юстиції у Київській області (а.с. 5-6).
Як вбачається з акту обстеження матеріально-побутових умов проживання позивача від 22.03.2017 року, складеного комісією в складі депутата селищної ради ОСОБА_5, сусідів ОСОБА_6, ОСОБА_7, діти сторін проживають разом з позивачем в АДРЕСА_1
Судом встановлено, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені, спільного господарства сторони не ведуть, разом не проживають з жовтня 2016 року. Згідно наданої позивачем заяви збереження шлюбу між сторонами неможливе. Таким чином, шлюб носить чисто формальний характер.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача на розірвання шлюбу з відповідачем є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є неможливим та суперечить інтересам позивача, оскільки між сторонами остаточно припинено шлюбні відносини і їх неможливо відновити, а тому збереження сім'ї є неможливим.
Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то, відповідно, відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбних відносин, що є неприпустимим.
Відповідно до ст. 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач при реєстрації шлюбу прізвище не змінювала.
Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати.
Як вбачається з наданої квитанції, позивач за подання даного позову до суду, сплатила судовий збір в розмірі 640 грн., виходячи з розміру, встановленого п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а також згідно квитанції №4/17 від 04.04.2017 року сплатила 400 грн. за правову допомогу Голованівській юридичній консультації АО «Кіровоградська обласна колегія адвокатів», що підлягає відшкодуванню.
На підставі поданих по справі доказів суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки обставини, якими обґрунтовуються вимоги позивача мали місце і підтверджуються письмовими матеріалами справи, які не викликають сумніву, вони являються достовірними та вичерпними.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 88, 213-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 110-114 Сімейного кодексу України, суд -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Розірвати шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, який зареєстрований 09 жовтня 2009 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Святошинського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №1396.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вважати припиненим у день набрання чинності цим рішенням.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженця м. Київ, зареєстрованого та жителя АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженки смт. Голованівськ Голованівського району Кіровоградської області, жительки АДРЕСА_3, витрати зі сплати судового збору в сумі 640 грн. та витрати на правову допомогу в розмірі 400 грн., а всього стягнути 1040 (одну тисячу сорок) грн.
Копію рішення про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до Голованівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через Голованівський районний суд Кіровоградської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Гарбуз О. С.