Справа № 653/1986/17
Провадження № 2/653/874/17
РІШЕННЯ

іменем України

10.10.2017

Генічеський районний суд Херсонської області у складі:

головуючої судді - Шарко Н.А.

при секретарі Карпенко І.Д.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Генічеську цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ до ОСОБА_2 про стягнення збитків,

встановив:

публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія» Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ звернулось до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просило стягнути з відповідача спричинені збитки за порушення ПКЕЕн у розмірі 2465,42 грн., понесені судові витрати у розмірі 1600 грн., та витрати на проведення експертизи у розмірі 392,11 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що 11 жовтня 2016р. під час рейдової перевірки працівниками ПАТ ЕК «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ у абонента ОСОБА_2, за адресою: Херсонська область, Генічеський район, смт. Новоолексіївка, вул. Тітова,12 було виявлено порушення п.14 та п.48 ПКЕЕн, у звязку з чим складено акт про порушення та проведено розрахунок спричинених збитків. Враховуючи те, що відповідач у добровільному порядку спричинені збитки не погасив, тому позивач змушений був звернутись до суду з вказаним позовом.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала. Зазначила, що факт пошкодження лічильника було підтверджено актом проведення експертизи, у звязку з чим згідно Методики було розраховано суму збитків. Проте, відповідач у добровільному порядку сплачувати зазначену суму відмовляється, а тому просила позовні вимоги задовольнити.

Відповідач у судовому засіданні проти позовних вимог заперечив. Зазначив, що жодних дій по пошкодженню лічильника не вчиняв. Зазначив, що дійсно проживає у вказаному будинку, та восени до нього прийшли працівники РЕС, які почали звинувачувати його у тому, що він втручався у роботу приладу, та вимагати хабара. Потім зняли прилад, склали акт та забрали лічильник на експертизу. Під час проведення експертизи присутній не був. Потім довідався, що йому нарахували суму збитків, яку він вважає безпідставною. Просив у задоволенні позову відмовити.

Суд, заслухавши думку учасників процесу, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до наступного висновку.

З матеріалів справи вбачається, що відповідач ОСОБА_2 проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

З пояснень учасників процесу встановлено, що власником будинку за зазначеною адресою є батько відповідача ОСОБА_3 Особовий рахунок на користування електричною енергією оформлено на відповідача, проте доказів цього до матеріалів справи долучено не було.

11 жовтня 2016р. працівниками ПАТ ЕК «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ проведено рейдову перевірку, за адресою відповідача. У ході перевірки було складено акт про порушення №228999 від 11 жовтня 2016р., в якому зафіксовано, що лічильник має явні пошкодження цілісності корпусу, у звязку з чим його знято для проведення експертного дослідження.

Зі змісту акту проведення експертизи лічильника електроенергії від 31 березня 2017р. складеного комісією ПАТ «ЕК» Херсонобленерго» вбачається, що було проведено експертизу лічильника №0357807, що належить ОСОБА_2, та встановлено наявність слідів пошкоджень по всьому периметру з'єднання кожуха та цоколя.

При цьому зі змісту вищевказаного акту вбачається, що ОСОБА_2 хоча і був зазначений серед осіб при проведенні експертного дослідження, останній участі у дослідженні не приймав, що підтверджується його поясненнями у суді, та відсутністю його підпису у акті.

24 квітня 2017р. відбулось засідання комісії Генічеської РЕЗ і ЕМ, на якій за наслідком розгляду акту про порушення ПКЕЕн за №228999 від 11 жовтня 2016р, було складено протокол за №228999/087088, яким констатовано пошкодження приладу обліку, у звязку з чим ОСОБА_2 розраховано суму збитків у розмірі 2465,42 грн.

Правовідносини у сфері постачання та споживання електроенергії регулюються Цивільним кодексом України, Законом України «Про енергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕ), Порядком визначення розміру і відшкодування збитків, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

За положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п.п. 10, 11 ПКЕЕ для населення засоби обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Засіб обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

У разі встановлення засобу обліку в квартирі (будинку) або іншому об'єкті побутового споживача енергопостачальник складає акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у побутового споживача. За збереження засобів обліку, встановлених у квартирі, на інших об'єктах побутового споживача, та пломб на них несе побутовий споживач.

Згідно з п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача.

У судовому засіданні представником позивача, у порушення вимог ст. 60 ЦПК України, не надано жодних доказів того, що саме відповідач по справі прийняв на себе обовязок збереження засобу обліку та відповідних пломб.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику», якою встановлено відповідальність за порушення законодавства про електроенергетику, визначено, що правопорушеннями в електроенергетиці, зокрема, є: крадіжка електричної енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики, споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування електричною енергією та інше.

Згідно п. 53 ПКЕЕн у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем Правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Слід зазначити, що факт втручання споживача в роботу приладів обліку, факт пошкодження пломб та/або приладів обліку має бути підтверджений експертизою.

Разом із тим, порядок проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів визначається Положенням про проведення експертизи приладів обліку електричної енергії у побутових споживачів, затвердженим наказом Міністерства палива та енергетики України від 21 червня 2003р. за №322 (далі - Положення).

Відповідно до п. 1.3.3 Положення експертиза лічильників проводиться у разі наявності ознак зовнішнього пошкодження корпусу лічильника, тріщин скла чи наявності щілин між склом і кожухом. Експертиза лічильника, який належить споживачу або за збереження якого він відповідає, здійснюється у присутності споживача (за його бажанням).

Як вбачається з акту проведення експертизи лічильника електроенергії від 31 березня 2017р. складеного комісією ПАТ «ЕК» Херсонобленерго», у ході дослідження лічильника №0357807, що належить ОСОБА_2 встановлено наявність слідів пошкоджень по всьому периметру зєднання кожуха та цоколя; при розкритті корпусу сторонніх предметів не виявлено; метрологічні характеристики приладу відповідають вимогам стандарту.

При цьому слід зазначити, що як було встановлено у судовому засіданні, відповідач по справі ОСОБА_2 не був присутній під час проведення експертизи, хоча саме він наполягав на її проведенні.

Крім того, ні у самому акті, ні в матеріалах долучених до позову, не міститься жодних доказів на підтвердження того, що саме винні дії відповідача призвели до зазначених пошкоджень лічильника електричної енергії. Посилання представника позивача на те, що виключно відповідач міг вчинити дії щодо пошкодження лічильника з метою отримання поза облікової електричної енергії є голослівними та ні чим не підтвердженні.

Згідно п.17 ПКЕЕн у разі встановлення експертизою у порядку, визначеному законодавством, факту пошкодження або неправильної роботи засобу обліку, які сталися з вини побутового споживача або організації, яка відповідає за його збереження, відшкодування вартості повірки, обслуговування, ремонту та монтажу електророзподільному підприємству здійснює побутовий споживач або організація, яка відповідає за його збереження.

Стаття 22 Цивільного кодексу України передбачає, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Відповідно до ст. 1166 Цивільного кодексу України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку, що позивачем, всупереч вимог ст.ст.10,60 ЦПК України, не надано доказів того, що саме відповідач вчинив дії щодо пошкодження приладу обліку електроенергії, оскільки як було встановлено, відповідач вказаний прилад не приймав на своє відповідальне зберігання. Позивачем належними та допустимими доказами не доведено заподіяння збитків винними діями відповідача, а тому відсутні підстави для цивільно-правової відповідальності відповідача, у звязку з чим у задоволенні позову слід відмовити.

Що стосується решти позовних вимог про стягнення витрат на проведення експертизи та судових витрат, то у їх задоволенні також слід відмовити виходячи з положень ст. 88 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 212-215 ЦПК України, суд

вирішив:

у задоволенні позову публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Херсонобленерго» в особі Генічеського РЕЗ і ЕМ до ОСОБА_2 про стягнення збитків - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Херсонської області через Генічеський районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя ОСОБА_4