_____________________________________________________________________________________________________________
Справа № 520/8123/17
Провадження № 2/520/8240/17
УХВАЛА

про залишення позову без руху та усунення недоліків

14.07.2017 року суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Яхьєвича, про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ :

13.07.2017 року позивач звернувся до суду з даним позовом, в якому просить поділити в натурі нежитлову будівлю, загальною площею 245, 6 кв.м., яка знаходиться за адресою: Одеська область, м. Одеса, Фонтанська дорога, буд. 114-А, передавши ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Яхьяєвичу і визнавши за ними право приватної власності на відокремлені частини нежитлової будівлі, що відповідають розміру 1/2 частки кожної із сторін у спільному майні. Виділити ОСОБА_1, у власність частку спільного майна за адресою м. Одеса, Фонтанська дорога буд. 114-А, а саме приміщення площею 122,8 кв.м., що відповідає розміру 1/2 його частки у спільному майні. Припинити право спільної часткової власності на нежитлове приміщення, розташоване у м. Одеса, Фонтанська дорога буд. 114-А. Стягнути з відповідача судові витрати.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Враховуючи те, що спір по справі стосується нерухомого майна, основна частина якого територіально відноситься до Київського районну м. Одеси, а від так вказана цивільна справа підсудна Київському районному суду м. Одеси.

Однак суддя, дослідивши матеріали справи вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимог ст. 119 ЦПК України, згідно якої заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Так позивачем визначено ціну позову у розмірі 46 000 гривень, та згідно квитанції № ПН5567 від 12 липня 2017 року сплачено судовий збір у сумі 640 гривень, однак суддя вважає, що ціна позову не відповідає дійсній вартості майна та з позовних вимог вбачається, що позивач обєднав вимогу майнового характеру з двома вимогами немайнового характеру.

Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається зокрема у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно ч.2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому ціна позову не відповідає дійсній вартості майна, або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. а ч.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутності за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, отже позивач повинен сплатити 8000 гривень за вимогу майнового характеру

Разом з тим відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви немайнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 гривень.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог загальною сумою всіх вимог.

Крім того ч. 3 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Вказане також регламентує і п. 12 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якого у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Крім того в пункті 13 вказаної Постанови зазначено, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Таким чином, загальна сума судового збору у даній справі повинна становити 8000 гривень ( за вимогу майнового характеру ) + 1280 гривень (за дві вимоги немайнового характеру 640 х 2 ) = 9 280 гривень, а з урахуванням сплаченої суми судового збору у розмірі 640 гривень, не сплачена сума судового збору становить 8 640 гривень.

Судовий збір треба перераховувати на розрахунковий рахунок:

Отримувач коштівУК у м. Одесі (Київський р-н)
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923
Банк отримувачаУК у м. Одесі
Код банку отримувача (МФО)828011
Рахунок отримувача0005
Код класифікації доходів бюджету22030101

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави заяви залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст.119,121 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 Яхьєвича, про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності, - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків до 21.07.2017 року, однак, не пізніше трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання її копії через Київський районний суд м. Одеси.

Суддя Куриленко О. М.