ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2120/17
Провадження № 2/362/1640/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
06 липня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого - судді Г.М. Лебідь-Гавенко,
при секретарі - О.А.Хоменко,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
У квітні 2017 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просила шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 25 грудня 1992 року у Гребінківській селищній раді Васильківського району Київської області, актовий запис №56 - розірвати.
Свій позов позивач обґрунтувала тим, що 25 грудня 1992 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем, від даного шлюбу неповнолітніх дітей вони не мають. Досить тривалий час між ними через постійні взаємні непорозуміння стосунки склалися таким чином, що між ними були втрачені почуття любові та поваги один до одного. Вони фактично стали чужими один одному, по різному сприймають сімейні обов'язки,але з метою зберегти сім»ю намагалися відновити їх. На даний час вони вже як два роки не спілкуються, не підтримують подружніх стосунків, не ведуть спільного господарства.
Позивач в судове засідання не з'явилась, до суду надійшла заява, в якій вона просить справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримала, проти заочного розгляду не заперечує.
Відповідач, в силу абзацу 4 ч. 5 ст. 74 ЦПК України, будучи належним чином повідомленим про день, час та місце розгляду справи до суду не з'явився,до суду надіслав клопотання про перенесення розгляду справи у зв'язку із зайнятістю на роботі, при цьому подав клопотання в якому просив суд встановити адекватність дій і нормальний психічний стан позивача.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Оскільки позивач не заперечує проти ухвалення заочного рішення у справі, судом визнано неповажною причиною неявка відповідача в судове засідання, а тому, судом постановлено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі наявних в ній доказів.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом достовірно встановлено, що 25 грудня 1992 року між сторонами було укладено шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1, актовий запис №56, виданим Гребінківською селищною радою (а.с. 4).
Шлюбні відносини між сторонами фактично припинилися, спільне господарство вони не ведуть. Примирення сторін є неможливим.
За змістом ч. 2 ст. 104, ст. 110 Сімейного кодексу (далі - СК України) шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Як роз'яснено в п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21 грудня 2007 року № 11 передбачено, що охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.
З огляду на викладене, суд, встановивши, що між сторонами втрачено взаєморозуміння та почуття любові, примирення, подальше спільне життя та збереження шлюбу між ними неможливо і суперечить інтересам подружжя, дійшов висновку про те, що збереження сім'ї є неможливим, шлюб між сторонами існує формально і може бути розірваним.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
За змістом ч. 2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Позивач просив не стягувати з відповідача сплачені нею судові витрати.
Керуючись ст. ст. 104, 105, 110, 112, 113, 114, 115 СК України, ст. ст. 174, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.
Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 25 грудня 1992 року у Гребінківській селищній раді Васильківського району Київської області, актовий запис №56 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_1 залишити без змін "ОСОБА_2".
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивачем рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко