ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КРИВОГО РОГУ ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/2719/17
Провадження № 2/210/1617/17
Р І Ш Е Н Н Я

іменем України

"11" липня 2017 р.

Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Сільченко В. Є.

секретаря судового засідання Семко Н. А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу. В обґрунтування позовних вимог зазначає, що з 12.10.1996 року перебуває у зареєстрованому шлюбі з відповідачкою, що підтверджується свідоцтвом про одруження, виданим виконкомом Гуляйпільської сільської ради Криничанського району Дніпропетровської області з актовим записом №8. Від шлюбу мають неповнолітню доньку.

Зазначає, що сімейне життя погіршилось, останні два роки з відповідачкою проживають окремо, що призвело до припинення шлюбних відносин. Крім того зазначає, що ні він, ні ОСОБА_3 не мають наміру поновити фактичні шлюбні відносини та, як наслідок, просить суд розірвати шлюб.

Позивач до початку судового засідання надав до суду заяву про можливість розгляду справи за його відсутності, на задоволенні позову наполягає.

Відповідач до початку судового засідання надала до суду заяву про можливість розгляду справи за її відсутності, позов визнає у повному обсязі.

Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі відповідача, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ст.197 ЦПК України.

Вивчивши матеріали цивільної справи суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги позивача з урахуванням наступного.

Судом встановлено, що 12.10.1996 року між сторонами по справі, виконкомом Гуляйпільської сільської ради Криничанського району Дніпропетровської області, було укладено шлюб, про що зроблено відповідний актовий запис № 8 (а.с. 5).

Також під час судового розгляду справи встановлено, що від спільного шлюбу у сторін народилася донька - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 6).

У відповідності до положень ч.1 ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

За змістом ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

Як зазначив Пленум Верховного Суду України в п. 10 постанови «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх позовних вимог, або заперечень.

Згідно ст. 16 Загальної декларації прав людини від 10.12.1948 року чоловіки та жінки користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.

Враховуючи зазначені позивачем причини розірвання шлюбу, характер відносин сторін, наполягання позивача на розірванні шлюбу, твердження, що збереження сім'ї неможливо, що причиною припинення шлюбно-сімейних відносин є те, що між сторонами втрачено почуття любові одне до одного, сім'я розпалась і існує формально, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача і вважає, що подальше збереження шлюбу не можливо, оскільки суперечило б інтересам сторін.

Позивач скористався даним правом та звернувся до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має наміру зберігати шлюб з відповідачкою.

Отже, суд вважає, що причини, що спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б його інтересам, що має істотне значення, внаслідок чого шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ч.2 ст. 114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання законної сили рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідачка після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище взяте під час шлюбу ОСОБА_4.

Згідно ч.2 ст.114 Сімейного Кодексу України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі викладеного та керуючись положеннями ст.ст. 105, 109, 110, 112, 113, 114 СК України, ст.ст. 10, 11, 88, 174, 209, ЦПК України,суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, що зареєстрований 12 жовтня 1996 року виконкомом Гуляйпільської сільської ради Криничанського району Дніпропетровської області, актовий запис № 8 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою АДРЕСА_2 на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешкає за адресою 50055, АДРЕСА_1 судовий збір в розмірі 640 грн. (шістсот сорок гривень).

Після розірвання шлюбу відповідачці залишити прізвище, взяте під час шлюбу ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржене в Апеляційний суд Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Рішення може бути оскаржено особами, які не були присутні під час оголошення рішення у той самий термін, та тим самим шляхом з моменту отримання ними рішення суду.

Суддя: В. Є. Сільченко