МАЛИНОВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОДЕСИ____________
Пр. №2/521/4341/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 жовтня 2017 року м.Одеса

Малиновський районний суд міста Одеси в складі:

головуючого - судді Сегеди О.М.

при секретарі - Пасічник О.Е.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» про скасування рішення засідання комісії Північного РЕМ,

встановив:

У липні 2017р. ОСОБА_1 звернувся до суду з зазначеним позовом до Публічного акціонерного товариства Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» (далі ПАТ «ЕК «Одесаобленерго»), посилаючись на те, що 25 квітня 2017 року працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» при проведенні технічної перевірки у будинку по вул. Четвертій, 32-В у м. Одесі було складено акт про порушення позивачкою, яка є споживачем електричної енергії, відповідно до договору про користування електричною енергією № 0300/347656 від 26 серпня 2015року, п.6.40 та п.10.2.9 Правил користування електричною енергією для населення (далі- ПКЕЕН), а саме «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», внаслідок чого, спожита електрична енергія не обліковується. За результатами розгляду акту про порушення №08000200 від 25 квітня 2017 року, комісією Північного РЕМ було складено протокол №69 від 16 травня 2017 року, яким було визнано доведеним зафіксоване в акті №08000200 від 25 квітня 2017 року порушення ПКЕЕН та проведено розрахунок недоврахованої електричної енергії та її вартості за період з 06 квітня 2016 року по 25 квітня 2017 року, яка становить 31319,31 грн.

Посилаючись на те, що вказані вище документи, які складені працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго», не відповідають фактичним обставинам справи, не грунтуються на вимогах чинного законодавства, та призвели до порушення її прав, позивачка просила суд скасувати рішення комісії Півничного РЕМ, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року, щодо розрахунку кількості недорахованої електричної енергії та її вартості.

Представник позивачки, діючий на підставі ордеру від 12 липня 2017 року та договору від 30 квітня 2017 року у судовому засіданні підтримав позовні вимоги та просив суд їх задовольнити в повному обсязі (а.с.18,19).

Представник ПАТ «ЕК «Одесаобленерго», діюча за довіреністю від 10 квітня 2017 року в судовому засіданні позовні вимоги не визнала та просила суд відмовити в їх задоволенні. Раніше, надала до суду заперечення на позов (а.с.26-29,35).

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши і оцінивши надані докази у їх сукупності, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна із сторін повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених Кодексом.

Суд вважає, що спірні правовідносини регулюються нормами ст. 714 ЦК України, статей 24-27 Закону України «Про електроенергетику» від 16 жовтня 1997р. №575/97-ВР (далі Закон), Правилами користування електричною енергією для населення (далі Правила), затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999р. №1357 та Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006р. №562 і зареєстрованої в Міністерстві юстиції 4 липня 2006р. за №782/12656 (далі Методика).

Судом встановлено, що позивачка є споживачем електричної енергії в будинку №32-В по вул. Четвертій у м. Одесі.

ПАТ «ЕК «Одесаобленерго»» поставляло електричну енергію за вказаною адресою, та присвоїло споживачу ОСОБА_1, відповідний особовий рахунок №0300-347656.

З матеріалів справи вбачається, що на момент встановлення факту порушення ОСОБА_1 Правил, остання проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 та була споживачем електричної енергії за даною адресою, що підтверджується особовим рахунком №0300-347656 відкритим на її імя за вищевказаною адресою та актом про порушення від 25 квітня 2017р. №08000200 (а.с.37-39).

Статтею 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Пунктом 3 Правил передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником.

Пунктом 37 Правил передбачено, що енергопостачальник має право серед іншого перевіряти перевіряти справність засобів обліку, знімати покази відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок побутових споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза засобами обліку; встановлювати технічні засоби, які обмежують постачання електричної енергії побутовому споживачу у межах, передбачених договором; вимагати від побутового споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними побутовим споживачем під час користування електричною енергією.

Згідно п.38 Правил енергопостачальник зобов'язується: проводити не менш як один раз на 6 місяців контрольний огляд засобів обліку у побутових споживачів відповідно до затверджених графіків; проводити планову повірку, ремонт і заміну засобів обліку в терміни, встановлені нормативно-технічними документами та договором;

Відповідно до вимог ст.42 Правил споживач зобовязаний: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому обєкті споживача, невідкладно повідомляти про недоліки в роботі приладу обліку, узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та обладнання.

Побутовий споживач, відповідно до вимог п.48 Правил несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією;розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Судом встановлено, що 25 квітня 2017 року працівниками ПАТ «ЕК „Одесаобленерго» при проведенні технічної перевірки у будинку по вул. Четвертій, 32-В у м. Одесі у складі трьох осіб, у присутності ОСОБА_2, який відрекомендував себе зятем власника будинку, та надав їм доступ до електроустановок, при контрольному огляді був виявлений факт порушення Правил користування електричною енергією, та складено акт про порушення, а саме «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується, що підтверджується схемою самовільного підключення до електромережі позо прибором обліку та актом про порушення ПКЕЕН від 25 квітня 2017р. №08000200, що були складені та підписані 25 квітня 2017р. працівниками Південного РЕМ ВАТ «ЕК «Одесаобленерго», та ОСОБА_2, зятем позивачки (а.с.37-39).

Факт надання доступу працівникам Південного РЕМ ВАТ «ЕК «Одесаобленерго» до приміщення не заперечувався ОСОБА_2, який був допитаний у судовому засіданні в якості свідка.

Отже, актом про порушення Правил користування електричною енергією для населення від 25 квітня 2017р. №08000200, в будинку по вул. Четвертій, 32-В у м. Одесі, працівниками ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» був зафіксований факт порушення позивачкою Правил, а саме: «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується.

Акт було складено на споживача власника будинку ОСОБА_1, з яким був ознайомлений ОСОБА_2, зять ОСОБА_1, про що свідчить його особистий підпис в акті. При цьому, ОСОБА_2 ніяких зауважень в даному акті не зазначив, від підпису не відмовився (пункт 9 акту, а.с.38).

Вказані дії свідчать про те, що ОСОБА_2 не заперечував факту порушення.

Крім того, факт правопорушення також був зафіксований схемою електропостачання споживача (а.с.39) та фотофіксацією (а.с.63-73).

Факт порушення також був підтверджений поясненнями свідків в судовому засіданні, а саме ОСОБА_3, ОСОБА_4, які пояснили суду, що вони проводили контрольну, регламентовану перевірку лічильника, до якого їх допустив ОСОБА_2, який відрекомендував себе зятєм власниці будинку. В його присутності проводилася перевірка лічильника та пристрою. Крім того, при складенні акту про порушення, ОСОБА_2, не заперечував данного факту та підписав акт.

Відповідно до п.п.2, 48 Правил побутовий споживач - фізична особа, яка використовує електричну енергію для задоволення власних побутових потреб на підставі договору про користування електричною енергією з електропостачальником; несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електричних мереж і споживання електричної енергії без засобів обліку; пошкодження засобу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Відповідно до п.53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення побутовим споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та побутовим споживачем чи представником побутового споживача (особою, яка є співвласником обєкта або має право користуватися цим обєктом відповідно до договору). Один примірник акта вручається побутовому споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Побутовий споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови побутового споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Суд вважає, що ОСОБА_2, як зять ОСОБА_1, що користується будинком по вул. Четвертій, 32-В у м. Одесі, який належить останній на праві власності хоча і не є повноправним представником позивача, втім, він і не є представником відповідача, а тому не мав підстав сприяти йому.

Підпис ОСОБА_2 на акті про порушення, суд розцінює, як підпис незацікавленої особи, що підтверджує правильність фіксації в ньому фактів. Також слід зазначити, що представники позивача не мали підстав сумніватися в його повноваженнях, оскільки він допустив їх до перевірки, чого не може зробити неуповноважена особа

Аналогічна правова позиція висловлена у постанові Вищого господарського суду України від 01.11.2012 N 7/5005/4580/2012.

З матеріалів справи вбачається, що16 травня 2017 року комісією з розгляду акту №08000200 від 25 квітня 2017р. було прийнято рішення, оформлене протоколом №69 від 16 травня 2017 року про визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил електричної енергії відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006р. № 562 із змінами та доповненнями, яка відповідно до розрахунку склала 31319,31 грн. (за 28273кВт/ч) по акту №08000200 від 25 квітня 2017р.

На підставі даного протоколу був складений розрахунок кількості недорахованої електроенергії та її вартості №08000200, яка складає 31319,31 грн. (а.с.34).

Оскільки, 16 травня 2017 року на засідані комісії з розгляду акту №08000200 від 25 квітня 2017р. позивачка не була присутня, то розгляд даного питання було перенесено на 25 травня 2017 року (а.с.39).

Судом встановлено, що 24 травня 2017р. комісією з розгляду акту №08000200 від 25 квітня 2017р. у присутності представника ОСОБА_1, ОСОБА_2, діючого на підставі довіреності від 24 травня 2017 року було прийнято рішення, оформлене протоколом №69/1 від 24 травня 2017 року про залишення без змін рішення комісії, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року з розгляду акту №08000200 від 25 квітня 2017р. та визначення та нарахування вартості обсягу не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил електричної енергії відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕ 04.05.2006р. № 562 із змінами та доповненнями, яка відповідно до розрахунку склала 31319,31 грн. (за 28273кВт/ч) по акту №08000200 від 25 квітня 2017р. (а.с.48).

В даному протоколі ОСОБА_2 тільки зазначив, що розрахунок був проведений без споживача, інших зауважень, а саме стосовно виявленого порушення «вплив на роботу облікового механізму високочастотним генератором», та акту, яким було зафіксоване порушення, не вказав, що свідчить про те, що позивач не заперечував факту виявленого працівниками відповідача, порушення.

Положеннями пунктів 1.1, 1.2 Правил користування електричної енергією, затверджених Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України № 28 від 31 липня 1996 р. (із змінами та доповненнями), які є загальними та поширюються на всіх споживачів без винятку, визначено, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 53 Правил встановлено, що акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Електропостачальник повинен вести журнал реєстрації засідань комісії з розгляду актів про порушення цих Правил, в якому зазначаються дата проведення засідання; номер протоколу; склад комісії; склад запрошених на засідання комісії (представники НКРЕКП, центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики, обласних державних адміністрацій, обласних відділень Антимонопольного комітету, спеціального уповноваженого центрального органу виконавчої влади у сфері державного контролю за додержанням законодавства про захист прав споживачів); відмітка про присутність або відсутність побутового споживача (у разі відсутності зазначити причини відсутності побутового споживача); перелік питань, які розглядалися на засіданні комісії; час розгляду кожного з питань, зміст окремої думки учасників комісії (у разі її наявності) та стислий зміст рішення.

Побутовий споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє побутового споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення побутового споживача про час і дату засідання комісії. Акт про порушення Правил, не розглянутий у визначеному цими Правилами порядку протягом 50 календарних днів від дня його складення, вважається недійсним та підлягає скасуванню.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається побутовому споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність побутового споживача до порушення цих Правил.У разі причетності побутового споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення побутовими споживачами правил користування електричною енергією.

У разі виявлення фактів розкрадання електричної енергії електропостачальник має право відключити лише безоблікове приєднання до електричних мереж. Якщо неможливо усунути безоблікове приєднання під час оформлення акта, відключенню підлягає обєкт споживача в цілому, про що зазначається в акті.

У разі відмови побутового споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Якщо між побутовим споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження засобів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

За таких обставин, суд вважає, що рішення комісії з розгляду акту №08000200 від 25 квітня 2017р. було винесено відповідно до вимог діючого законодавства, а саме п.53Правил.

Судом встановлено, що працівники ПАТ «ЕК „Одесаобленерго» при складенні акту про порушення помилково посилалися на порушення позивачем п.6.40 та п. 10.2.9 ПКЕЕ, дія яких поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Пунктом 6.40 ПКЕЕ встановлено, що у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 N 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 за N 782/12656.

Згідно з п.10.2.9 споживач електричної енергії зобов'язаний: забезпечувати функціонування власних розрахункових засобів обліку електричної енергії відповідно до вимог нормативно-технічних документів та паспортних даних заводу-виробника відповідних засобів обліку;

Суд зазначає, що саме пунктом 6.42 вказаних Правил передбачено право споживача на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електричної енергії.

В Правилах користування електричною енергією для населення право на оскарження в судовому порядку рішення комісії постачальника електричної енергії, не пердбачено.

Пункт 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлює, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акту виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Згідно п.53 Правил та Методики розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення /зокрема, у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності/; за тарифами/цінами/ для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків.

Згідно правової позиції Верховного Суду України, викладеною у постанові Верховного Суду України від 12.06.2007 зі справи N 3/576н рішення комісії постачальника електричної енергії та протокол, яким воно оформлене, за своїми ознаками не належить до актів господарських товариств, які відповідно до закону чи установчих документів, мають обов'язковий характер для учасників відповідних правовідносин; такі рішення та протокол є лише фіксацією порушення, яке було виявлено при проведенні перевірки дотримання Правил користування електричною енергією; зазначені акти можуть бути використані як докази у разі звернення постачальника електричної енергії з позовом до суду і підлягають оцінці останнім згідно з вимогами статті 43 ГПК. Таким чином, споживач електричної енергії в разі незгоди з рішенням названої комісії не позбавлений права та можливості доводити в суді ті обставини, на які він (споживач) посилається як на підставу своїх заперечень проти такого рішення.

Згідно п.37 Правил, енергопостачальник має право вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями допущеними споживачем під час користування електричної енергією.

Отже, на підставі акту про порушення №08000200 від 25 квітня 2017р. рішенням комісії позивача від 24 травня 2017р. визначено розмір завданих позивачем збитків відповідачу у сумі 31319,81 грн.

Зважаючи на природу порушення, суд повинен встановити наявність чи відсутність таких фактів: наявність самовільного підключення електропроводки до електричних мереж, що не є власністю енергопостачальника з порушенням схеми обліку, в результаті електрична енергія споживається, але приладом обліку не обліковується, не обліковане споживання електроенергії.

На підтвердження вказаних фактів ПАТ «ЕК «Одесаобленерго» надано акт про порушення правил користування електричною енергією для населення, додана до нього схема (а.с.37-39).

Суд вважає, що складений працівниками електропостачальної організації акт про порушення Правил користування електричною енергією для населення є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення перевірки дотримання цих Правил.

Згідно ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підстав яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

На підставі п.48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством, зокрема, за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Суд вважає, що дані обставини не спростовують встановленого працівниками відповідача факту використання позивачем споживачем електроенергії поза приладом обліку, що якраз і тягне за собою встановлену законом відповідальність.

За такими обставинами, суд доходить до висновку, що зібрані у справі докази, встановлені судом фактичні обставини справи та належна оцінка доказів вказують на наявність підстав для відмови в задоволення позову

Відповідно до статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно зі статтею 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. При цьому суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (статті 11 ЦПК України).

Захист цивільних прав це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі їх порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких здійснюється поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений статтею 16 ЦК України: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення;5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9)відшкодування моральної (немайнової) шкоди;10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Як було встановлено, позивач звернувся до суду з позовом про скасувати рішення комісії Півничного РЕМ, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року, щодо розрахунку кількості недорахованої електричної енергії та її вартості.

Рішення комісії Півничного РЕМ зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року.

Таким чином, суд вважає, що позивачем був обраний не той спосіб захисту, тому що скасування рішення комісії Півничного РЕМ, зафіксоване в протоколі засідання комісії №69 від 16 травня 2017 року, щодо розрахунку кількості недорахованої електричної енергії та її вартості, не входить до компетенції суду, оскільки це буде втручення в діяльність підприємства.

Згідно зі ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивачем сплачено при зверненні до суду судовий збір в розмірі 640,00грн.

Керуючись ст.ст. 526, 611, 714 ЦК України, ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», п.п.37, 48, 53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999року №1357, ст.ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Одесаобленерго» про скасування рішення засідання комісії Північного РЕМ залишити без задоволення.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: О.М.Сегеда