Справа № 202/2854/17
Провадження № 2/202/1647/2017
12 травня 2017 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді: Мороза В.П.
при секретареві: Овечко А.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Дніпро цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП», Публічного акціонерного товариство «Дельта Банк», ОСОБА_2 Мусійвича, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання протоколу електронних торгів та договір про відступлення права вимог недійсними та зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи ОСОБА_6 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу, ОСОБА_7 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу про визнання електронних торгів та правочинів недійсними,
В провадженні Індустріального районного суду м. Дніпропетровська знаходилась цивільна справа за ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП», Публічного акціонерного товариство «Дельта Банк», ОСОБА_2 Мусійвича, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_8 про визнання протоколу електронних торгів та договір про відступлення права вимог недійсними та зустрічний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи ОСОБА_6 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу, ОСОБА_7 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу про визнання електронних торгів та правочинів недійсними.
У позовній заяві позивач просив суд визнати недійсними проведенні 13.03.2017 року електронні торги з продажу права вимоги за кредитним договором №31/38/06 - Склав від 05.05.2006 року.
Визнати недійсним Договір про відступлення прав вимоги, укладений між ПАТ «Дельта Банк» та Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП».
Позивач у судове засідання зявився, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача-1 у судове засідання зявився, проти задоволення позовних вимог заперечував та просив задовольнити зустрічну позовну заяву.
Відповідач-2 у судове засідання не зявився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Відповідач-3 у судове засідання не зявилася, про час і місце його проведення повідомлялася належним чином, причину неявки суду не повідомила.
Відповідач-4 у судове засідання не зявилася, про час і місце його проведення повідомлялася належним чином, причину неявки суду не повідомила.
Відповідач-5 у судове засідання не зявився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Відповідач-6 у судове засідання не зявився, про час і місце його проведення повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд ухвалює рішення при заочному розгляді, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України.
Вивчивши та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.
Судом встановлено, що 13.03.2017 року відбулися електронні торги з продажу права вимоги за кредитним договором №31/38/06-Склв від 05.05.2006 року, укладений з фізичною особою. Власником даного активу є ПАТ «Дельта Банк». Відповідно до протоколу електронних торгів №UA-ЕА-2017-02-23-000008-а переможцем торгів було визначено Товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансову компанію «Дніпрофінансгруп», яка запропонувала найвищу цінову пропозицію у розмірі 5055555,55 грн. 20 травня 2017 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Фінансову компанію «Дніпрофінансгруп» було сплачено грошові кошти в повному обсязі, що підтверджується платіжним дорученням №133 від 20.03.2017 року, копія якого надана до матеріалів справи.
Відповідно до ст.12 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівля може здійснюватися шляхом застосування однієї з таких процедур: відкриті торги; конкурентний діалог; переговорна процедура закупівлі.
Відкриті торги відповідно до ст.20 Закону України «Про публічні закупівлі» є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Відповідно до ст.25 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
Отже Позивач за первісним позовом мав право подавати свою тендерну пропозицію, що повинно підтверджуватись відповідною документацією відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі». В обґрунтування своїх доводів щодо подання своєї цінової пропозиції у розмірі 5 105 555,55 грн. ОСОБА_1 не надано. Також Позивачем за первісним позовом не надано підтвердження в обґрунтування своїх доводів про те, що йому було відмовлено в прийнятті його цінової пропозиції у розмірі 5 105 555,55 грн.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Як вбачається з матеріалів справи жодних доказів в підтвердження своїх доводів первісним Позивачем не надано.
Суд приходить до висновку, що вимоги за первісним позов з підстав вказаних в позовній заяві не підлягають задоволення в повному обсязі.
Також судом встановлено, що 22 березня 2017 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» був укладений договір № 8/к про відступлення прав вимоги, відповідно до умов якого ПАТ «Дельта Банк» відступає права вимоги ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» за кредитним договором № 31/38/06-Склв від 05.05.2006 року, укладеним гр. ОСОБА_2 з ВАТ «Кредитпромбанк».
На підставі укладеного договору про відступлення прав вимоги від 22.03.2017 року № 8/к, 22.03.2017 року між ПАТ «Дельта Банк» та ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» був укладений договір про відступлення права вимоги за іпотечним договором, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_11, зареєстрований в реєстрі за № 221. Предметом іпотеки є нежиле приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А».
07 квітня 2017 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_7 було припинено іпотеку та припинено обтяження (а саме заборона відчуження нерухомого майна) стосовно нерухомого майна нежилого приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А», зареєстроване приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_10 05.05.2006 року у звязку з посвідченням договору іпотеки від 05.05.2006 року за реєстровим № 1986, номер запису про іпотеку:13282621.
Після зняття заборони відчуження нерухомого майна нежилого приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А», 08.04.2017 року, приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 було посвідчено договір купівлі продажу даного нерухомого майна та зареєстровано в реєстрі за № 1075, між гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3.
08.04.2017 року приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 були посвідчені договір іпотеки, зареєстрований в реєстрі № 1084, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_4 та договір іпотеки від 08.04.2017 року, зареєстрований в реєстрі за № 1081, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_5.
У звязку з укладанням 08.04.2017 року договорів іпотеки, приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 були зареєстровані обтяження (номера записів 19885056, 19884992) заборона відчуження вищевказаного обєкту нерухомого майна.
П. 60. Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127 (надалі - Порядок) встановлено, що для державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, яке перебуває в іпотеці або податковій заставі, також подається документ, що підтверджує наявність факту згоди іпотекодержателя або контролюючого органу на відчуження або передачу на іншому речовому праві такого майна.
Зняття заборони відчуження вищевказаного нерухомого майна було здійснено на підставі підробленого письмового повідомлення ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» від 03.04.2017 року вих. № 111 про повнене виконання гр. ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) зобовязань за Кредитним договором № 31/38/06-Склв від 05.05.2006 року, укладеним з ВАТ «Кредитпромбанк». ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» було надано завірену належним чином копію витягу з журналу реєстрації вихідної кореспонденції Товариства, з якої вбачається, що жодних листів 03.04.2017 року на адресу Приватного нотаріуса та Державного реєстратора не направлялось.
Відповідно до наданої довідки №1005/25 від 10.05.2017 року на розрахунковий рахунок ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» грошових коштів від гр. ОСОБА_2 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1) в рахунок погашення зобовязань за Кредитним договором № 31/38/06-Склв від 05.05.2006 року, укладеним з ВАТ «Кредитпромбанк» - не надходило взагалі.
27.04.2017 року ТОВ «ФК «Дніпрофінансгруп» було подано заяву про вчинення кримінального правопорушення в порядку ст.214 КПК України до Головного управління Національної поліції в Дніпропетровській області.
28.04.2017 року відомості щодо вчиненого злочину було внесено в Єдиний реєстр досудових розслідувань.
Отже суд приходить до висновку, що законних підстав для зняття обтяжень, відчуження нерухомого майна та передачу в іпотеку не було, оскільки не було додержано вимог діючого законодавства, зокрема вимог Закону України «Про іпотеку» та Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25.12.2015 року №1127.
Згідно ст. 9 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що Іпотекодавець має право виключно на підставі згоди іпотекодержателя: передавати предмет іпотеки у наступну іпотеку; відчужувати предмет іпотеки; передавати предмет іпотеки в спільну діяльність, лізинг, оренду, користування. Жодної згоди ТОВ «ДНІПРОФІНАНСГРУП» не надавалось на відчуження даного нерухомого майна.
Згідно ст. 13 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що предмет іпотеки може бути переданий в наступну іпотеку за згодою попередніх іпотекодержателів, якщо інше не встановлено попереднім іпотечним договором. Попередня іпотека має вищий пріоритет над наступними іпотеками.
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про іпотеку» встановлено вичерпний перелік підстав для припинення іпотеки. Жодних підстав для припинення іпотеки не було, що підтверджується відповідними доказами, зокрема основне зобовязання не припинено, боржником не погашено суму боргу, іпотечний договір не визнано недійсним. А отже дія іпотеки підлягає відновленню з моменту вчинення первинного запису, який виключено на підставі підробленого повідомлення. Це означає, що іпотека є дійсною з моменту внесення про неї первинного запису в Державний реєстр іпотек. Зазначений висновок узгоджується і з положенням статті 204 ЦК України, яка закріплює презумпцію правомірності правочину. Ця презумпція означає, що вчинений правочин вважається правомірним, тобто таким, що породжує, змінює або припиняє цивільні права й обовязки, доки ця презумпція не буде спростована, зокрема, на підставі рішення суду, яке набрало законної сили.
Згідно зі ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1 - 3, 5, 6 ст. 203 ЦК України. Якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
П. 8 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочину недійсним» роз'яснено, що відповідно до ч. 1 ст. 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання стороною (сторонами) вимог, які встановлені ст.203 ЦК України саме на момент вчинення правочину.
Також підлягає скасування і рішення про державну реєстрацію оспорюваних правочинів оскільки порушено П.60. Порядку яким встановлено, що для державної реєстрації права власності та інших речових прав на нерухоме майно, яке перебуває в іпотеці подається документ, що підтверджує наявність факту згоди іпотекодержателя відчуження такого майна.
Відповідно до п. 5 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», вимога про застосування наслідків недійсності правочину може бути заявлена як одночасно з вимогою про визнання оспорюваного правочину недійсним, так і у вигляді самостійної вимоги в разі нікчемності правочину та наявності рішення суду про визнання правочину недійсним. Наслідком визнання правочину (договору) недійсним не може бути його розірвання, оскільки це взаємовиключні вимоги. Відповідно до статей 215 та 216 ЦК вимога про визнання оспорюваного правочину недійсним та про застосування наслідків його недійсності, а також вимога про застосування наслідків недійсності нікчемного правочину може бути заявлена як однією зі сторін правочину, так і іншою заінтересованою особою, права та законні інтереси якої порушено вчиненням правочину.
Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 06.11.2009 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними», правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом. У разі якщо під час розгляду спору про визнання правочину недійсним як оспорюваного та застосування наслідків його недійсності буде встановлено наявність підстав, передбачених законодавством, вважати такий правочин нікчемним, суд, вказуючи про нікчемність такого правочину, одночасно застосовує наслідки недійсності нікчемного правочину. За змістом статті 216 ЦК та виходячи із загальних засад цивільного законодавства суд може застосувати з власної ініціативи реституцію як наслідок недійсності оспорюваного правочину. Інші наслідки недійсності оспорюваного правочину (відшкодування збитків, моральної шкоди тощо) суд застосовує відповідно до статті 11 ЦПК. Судам необхідно враховувати, що виконання чи невиконання сторонами зобов'язань, які виникли з правочину, має значення лише для визначення наслідків його недійсності, а не для визнання правочину недійсним. У разі якщо правочин ще не виконаний, він є таким, що не створює жодних юридичних наслідків (частина перша статті 216 ЦК).
Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Стаття ст. 15 ЦК України передбачає право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа також має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
У відповідності до ст.ст. 10, 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно до ст. 11 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін, при цьому кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено.
Відповідно до ч. 3 статті 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.
Змістом ч. 3 ст. 88 ЦПК України визначено, якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
На підставі викладеного, керуючись 60, 61, 88, 209, 213, 214, 215, 218 ЦПК України, суд, -
У задоволенні позовних вимоги ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП», Публічного акціонерного товариство «Дельта Банк», ОСОБА_2 Мусійвича, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання протоколу електронних торгів та договір про відступлення права вимог недійсними відмовити в повному обсязі.
Зустрічні позовні вимоги Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова Компанія «ДНІПРОФІНАНСГРУП» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк», треті особи ОСОБА_6 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу, ОСОБА_7 приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу про визнання електронних торгів та правочинів недійсними задовольнити в повному обсязі.
Визнати недійсним Договір купівлі продажу від 08.04.2017 року нежилого приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А», укладений між гр. ОСОБА_2 та гр. ОСОБА_3 посвідчений приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрований в реєстрі за № 1075.
Визнати недійсним Договір іпотеки від 08.04.2017 року нежилого приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А», укладений між гр. ОСОБА_3 та гр.ОСОБА_5 посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_6 та зареєстрований в реєстрі за № 1081.
Зареєструвати іпотеку номер 1086, яка виникла на підставі договору іпотеки приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_10 05.05.2006 року за реєстровим № 1986.
Відновити державну реєстрацію заборони на обєкт нерухомого майна, а саме: на нежиле приміщення, яке знаходиться за адресою: м. Дніпро, вул.Європейська, будинок 20 «А», зареєстроване приватним нотаріусом Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_10 05.05.2006 року у звязку з посвідченням договору іпотеки від 05.05.2006 року за реєстровим № 1986, номер запису про іпотеку:13282621.
Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_2) в дохід Державного бюджету України витрати по сплаті судового збору у розмірі 3520,00 грн. (три тисячі пятсот двадцять гривень).
Стягнути з ОСОБА_2 (ІПН НОМЕР_1) на користь держави судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).
Стягнути з ОСОБА_3 (ІПН НОМЕР_3) на користь держави судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).
Стягнути з ОСОБА_4 (ІПН НОМЕР_4) на користь держави судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).
Стягнути з ОСОБА_5 (ІПН НОМЕР_5) на користь держави судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).
Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на користь держави судовий збір у розмірі 1600,00 грн. (одна тисяча шістсот гривень).
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення апеляційної скарги.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії

Суддя В.П. Мороз