№ 207/3200/16-ц
№ 2/207/628/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2017 року Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області

у складі: головуючого судді Тюлюнової В.Г.

при секретарі Куцевол Л.В.

за участю:

представника позивача ОСОБА_1,

представника Третьої особи Баглійського відділу ДВС ОСОБА_2,

представника Третьої особи ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі в місті Камянське справу за позовом Акціонерного Товариства «Дельта Банк» до Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, Державного підприємства "СЕТАМ", треті особи: Баглійський відділ державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, ОСОБА_4, ОСОБА_3 про визнання недійсним електронних торгів, протоколу, акту, свідоцтва, виданих на підставі цих торгів та про повернення іпотеки іпотекодержателю.

В С Т А Н О В И В:

04.11.2016 р. ПАТ «Дельта Банк» звернувся до Баглійського районного суду м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області з позовом до Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, Державного підприємства "СЕТАМ", треті особи Баглійський відділ державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, ОСОБА_4, ОСОБА_3 про визнання недійсним електронних торгів, протоколу, акту, свідоцтва, виданих на підставі цих торгів та про повернення іпотеки іпотекодержателю.

09.03.2017 року ПАТ «Дельта Банк» подано уточнену позовну заяву.

Представник позивача ОСОБА_1 в обґрунтування своїх позовних вимог надала наступні пояснення.

16.04.2016 року відбулись електроні торги в результаті яких було реалізоване багатофункціональний промисловий комплекс загальною площею 1561,30 кв.м., який розташований за адресою Дніпропетровська обл.. м. Камянське, вул.. Горобця, 1В, який знаходиться у заставі ПАТ «Дельта Банк» по іпотечному договору №0/1. ПАТ «Дельта Банк» по даному іпотечному договору є правонаступником ПАТ «УкрСиббанк» згідно укладеного договору про відступлення права вимог від 08.12.2011 р. та договору купівлі продажу права вимоги за кредитами від 08.12.2011 р.

04.06.2013 р. ухвалою суду замінено сторону виконавчого провадження по справі 2-152/11 з ПАТ «УкрСиббанк» на правонаступника ПАТ «Дельта Банк». У серпні 2016 р. позивач подав до Баглійського відділу ДВС виконавчий лист про звернення стягнення на предмет іпотеки (нерухоме майно) багатофункціональний промисловий комплекс, який складається з цеху по виробництву безалкогольних напоїв, столярного цеху, сторожки, огорожі, тротуари, що розташований за адресою вул. Горобця 1В в м. Дніпродзержинськ, який належить на праві власності ОСОБА_5 за задоволення вимог за кредитним договором від 14.05.2007 року у розмірі 2 170 337,35 гривен.

29.08.2016 р. Баглійським відділом ДВС було відкрите виконавче провадження. У жовтні 2016 року Баглійський ДВС повідомив ПАТ «Дельта Банк», що заставне майно банку було реалізоване на електронних торгах Дніпровським відділом ВДВС за ціною 53 366,40 грн.

Зазначена реалізація на думку позивача відбулась з порушеннями прав ПАТ «Дельта Банк», оскільки банк не надавав згоди на зазначену реалізацію, виконавчі дії державним виконавцем Дніпровського ВДВС проводились без урахування знаходження майна на території Баглійського ВДВС та не відбулось ознайомлення з оцінкою майна. На думку позивача, СЕТАМ в порушення вимог організації електронних торгів не повідомило позивача про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну реалізації майна. В підтвердження своїх доводів позивач також пояснив, що ті засоби масової інформації, в яких надруковано оголошення про проведення електроних торгів, на які посилається ДП «СЕТАМ», позивачем не виписуються.

Позивач, посилаючись на факт того, що про реалізацію майна йому стало відомо у жовтні 2016 р., а згідно ст..48 ЗУ «Про іпотеку» строк оскарження протягом трьох місяців з дня проведення торгів, просить відповідно до ст.. 73 ЦПК України поновити строк, як такий, що пропущений з поважних причин.

Представник позивача ОСОБА_1 під час судового розгляду уточнені позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила суд задовольнить їх.

Представник відповідача 1 _ Дніпровський відділ державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області _ надав письмові заперечення на позов, в яких пояснив наступне: 26.01.2015 року та 02.02.2015 року до відділу надійшли три виконавчі листи Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська про стягнення з ОСОБА_4 боргу в сумі 436 915,57 грн., боргу в сумі 853 446,04 грн. та судових витрат в сумі 3654, 00 грн. на користь ПАТ КБ «Надра». Державним виконавцем відкриті виконавчі провадження та обєднані в зведене виконавче провадження за №46511786. 27.01.2016 р. згідно інформаційної довідки з реєстру прав власності на нерухоме майно було встановлено, що боржниці належить багатофункціональний промисловий комплекс загальною площею 1561,30 кв. м., який розташований за адресою Дніпропетровська обл.. м. Камянське, вул.. Горобця, 1В.

З огляду, що майно згідно даних реєстру обтяжень знаходилось в заставі ПАТ «УкрСиббанк» 31.07.2015 р. направлено лист щодо надання розміру вимог, які мають бути задоволенні. Такий же лист, того ж дня направлено на правонаступника ПАТ «Дельта Банк».

07.10.2015 року складено акт опису та арешту майна № 20 за зведеним виконавчим провадженням № 46511786. 08.10.2015 р. сторонам виконавчого провадження надісланий акт опису та арешту. 03.11.2015 року субєктом оціночної діяльності призначеним постановою держаного виконавця, складено звіт щодо оцінки майна яка склала 48 960,00 грн. 12.11.2015 року сторонам виконавчого провадження направлено звіт про оцінку майна для ознайомлення.

04.01.2016 р. в звязку з відсутністю відповідей з банків направлено повторно листа до ПАТ «Дельта Банк» щодо надання розміру вимог, які мають бути задоволені за рахунок заставного майна, яке отримане ПАТ «Дельта Банк» згідно поштового повідомлення 03.03.2016 року відповідальною особою Бельцовою. Відповіді від ПАТ «Дельта Банку» не надійшло. 23.03.2016 року відповідачем 1 направлено заявку на публікацію в СЕТАМ багатофункціонального промислового комплексу належного боржникові ОСОБА_4 25.03.2016 року ДФ ДП «СЕТАМ» опубліковане повідомлення про арештоване майно. 06.04.2016 р. надійшло до Відповідача 1 повідомлення щодо реалізації предмета іпотеки шляхом проведення електронних торгів, де зазначалось день, час та початкова ціна продажу майна.16.04.2016 року складено протокол про проведення торгів та реалізацію майна за найвищою запропонованою ціною. 21.04.2016 року кошти в сумі 50 698,08 грн. зараховані на депозитний рахунок відповідача 1.

29.04.2016 року складено акт проведення електронних торгів. Отримані кошти від реалізації майна, після розподілу перераховані у сумі 5069,80 грн., як виконавчий збір; 365,00 грн. витрати виконавчого провадження; 1500,00 грн. оплата послуг експерта. Залишок коштів у сумі 43 763, 28 грн. залишився на депозитному рахунку відділу оскільки підлягало перерахуванню ПАТ «Дельта Банк». 20.09.2016 року після отримання інформації про знаходження в Баглійському ВДВС на виконанні виконавчого провадження про звернення стягнення на майно ОСОБА_4 на користь ПАТ «Дельта Банк», кошти з депозиту відповідача 1 були перераховані на депозит Баглійського ВДВС для подальшого перерахування ПАТ «Дельта Банку» . 01.11.2016 р. до відділу надійшов запит з ПАТ «Дельта Банку» про повідомлення про реалізацію.

Відповідач 1 вважає позов поданим позивачем ПАТ «Дельта Банк» з порушення строків позовної давності оскільки відповідно до ст..48 ЗУ «Про іпотеку» Іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцем знаходження майна. Оскільки торги відбулись 16.04.2016 року, а позов поданий 04.11.2016 р., то відповідно визначений законом строк пропущений. Згідно письмових заперечень просив суд відмовити в позові в повному обсязі.

Відповідач 1 на судове слухання не зявився, про дату та час судового слухання повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідач 2_ДП «СЕТАМ», надав письмове заперечення проти позову відповідно до якого пояснив наступне: згідно частини третьої статті 43 ЗУ «Про Іпотеку» Організатор прилюдних торгів публікує за місцем знаходження предмета іпотеки принаймні в двох місцевих друкованих засобах масової інформації повідомлення про проведення прилюдних торгів. У повідомленні зазначається інформація про день,час, місце проведення прилюдних торгів, опис предмета іпотеки, що підлягає продажу, місце де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення прилюдних торгів та іншу необхідну інформацію. Відповідач 2 було розміщено публікації про проведення електронних торгів з продажу предмету іпотеки у двох засобах масової інформації, а саме: газета «Аviso Дніпро» № 12 від 29.03.2016 року, газету «Наше місто» №13 (3853) від 31.03.2016 року.

Також, 25.03.2016 року на виконання частини 5 ст. 43 ЗУ «Про іпотеку» відповідачем 2 направлено письмове повідомлення про реєстраційний номер лота, відомості про предмет іпотеки, день та час проведення електронних торгів, початкову ціну лоту Дніпровський ВДВС, ПАТ «УкрСиббанк» (як первісного іпотекодержателя) та ОСОБА_4 На думку відповідача 2 згідно ст. 517 ЦК України первісний кредитор у зобовязанні повинен передати новому кредиторові документи, які засвідчують права, що передаються, та інформацію, якає важливою для їх здійснення. ДП «СЕТАМ» також зазначив, перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства ним, як організатором не проводиться. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до Системи, а також за достовірність заявки, відповідають посадові особи відповідного органу ДВС. Відповідач 2 вважає позов поданим позивачем ПАТ «Дельта Банк» з порушенням трьох місячного строку позовної давності.

Відповідач 2, ДП «СЕТАМ» в судове слухання не зявився, повідомлений належним чином про місце та дату судового слухання, про причини неявки не повідомив. Відповідно до наданих письмових заперечень просить суд відмовити в задоволені позову в повному обсязі та просить розглянути справу за відсутності представника ДП «СЕТАМ».

Третя особа Баглійський відділ ДВС м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції Дніпропетровській обл. по зазначеній справі пояснив, що 29.08.2016 р. Баглійським відділом ДВС було відкрите виконавче провадження. У жовтні 2016 року Баглійський ДВС повідомив ПАТ «Дельта Банк», що заставне майно банку було реалізоване на електронних торгах Дніпровським відділом ВДВС за ціною 53 366,40 грн. та перерахував отримані від Дніпровського ВДВС кошти на рахунок позивача.

Представник третьої особи Баглійського ВДВС ОСОБА_6 в судовому слухані була присутня, свою думку по позовним вимогам не висловлювала, повідомила про вирішення справи на розсуд суду.

Третя особа ОСОБА_7 в судове слухання не зявилась, повідомлена належним чином, про причини неявки суду не повідомила.

Третя особа ОСОБА_3 подав письмові заперечення на позовну заяву. Представник третьої особи ОСОБА_8 по суті справи пояснила наступне: Відповідно до свідоцтва про право на власність від 06.09.2016 р. № 1292, виданого приватним нотаріусом Дніпродзержинського міського нотаріального округу ОСОБА_9, ОСОБА_3 належить спірне майно. Майно було придбане ОСОБА_3В на електронних торгах відповідно до Акту про проведення електронних торгів від 29.04.2016 року. Підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням. Дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Як переможець торгів та сторона угоди про купівлю-продаж, ОСОБА_3В мав бути залучений до участі у справі не у якості третьої особи, а саме у якості співвідповідача, оскільки не може бути винесено рішення, яке позбавляє прав власності особу, яка не є відповідачем. Проведення процедури продажу не за місцем знаходження іпотечного майна, а саме проведення процедури реалізації майна в Дніпровському ВДВС, на думку третьої особи, не є порушенням, а тому може впливати на визнання електронних торгів недійсними, оскільки виконавчі дії провадяться державним виконавцем за місцем проживання, перебування, роботи боржника або за місцезнаходженням його майна, боржниця ОСОБА_4 зареєстрована за адресою пр.. Металургів, б. 76 В кв. 76, що належить до зони Дніпровського району.

Жодних доказів та доводів, які б вказували на наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів та порушили права та інтереси позивача або вказували на недійсність електронних торгів, в результаті яких складено протокол проведення електронних торгів з реалізації нерухомого майна, видано свідоцтво про придбання нерухомого майна та внесено запис про право власності ОСОБА_3 до Реєстру прав власності на нерухоме майно Позивачем надано не було.

Також третя особа подала заяву про застосування строку позовної давності до заявлених позовних вимог, оскільки відповідно до ст.261 ЦК України встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила. 04.01.2016 р. направлено листа на юридичну адресу ПАТ «Дельта Банк» з повідомленням, про початок проведення звернення стягнення на майно та повідомлення вимог банку, лист отриманий відповідальною особою Бельцовою 03.03.2016 р. Тобто, на думку третьої особи ОСОБА_3, позивач проігнорував зазначений лист. Третя особа, в даному випадку вбачає неналежне виконання відповідальних осіб ПАТ «Дельта Банку» своїх обовязків по супроводженню справ, щодо стягнення заборгованості, оскільки реакція на процедуру реалізації відбулась лише після факту отримання коштів, але розуміння про те, що відбувається продаж згідно наявних в матеріалах справи листів було і раніше, що призвело до пропущення строку позовної давності з не поважних причин.

В судовому слухані третя особа ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_8 проти позову заперечували, просили суд в позові відмовити в повному обсязі.

Суд, взявши до уваги позицію сторін їх представників, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 30 ЦПК України сторонами в цивільному процесі є позивач та відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні та юридичні особи, а також держава. У разі, якщо норма матеріального права, яка підлягає застосуванню за вимогою позивача, вказує на те, що відповідальність повинна нести інша особа, а не та, до якої предявлено позов, суд відмовляє в позові до неналежного відповідача з цієї підстави і не повинен робити інших висновків, щодо обставин справи, не повязаних із встановленням належності відповідача.

Частиною 4 ст.656 ЦК України передбачено, що до договору купівлі-продажу на біржах, конкурсах, аукціонах (публічних торгах), договору купівлі-продажу валютних цінностей і цінних паперів застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.

ОСОБА_3, як переможець торгів та сторона угоди про купівлю-продаж, мав бути залучений до участі у справі не у якості третьої особи, а саме у якості співвідповідача.

В матеріалах справи відсутнє клопотання позивача про залучення ОСОБА_3 до участі в справі в якості співвідповідача та позивач не заявляв вимог до останнього.

Згідно з ч. 1 ст. 10 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 33 ЦПК України суд за клопотанням позивача, не припиняючи розгляд справи, замінює первісного відповідача належним відповідачем, якщо позов пред'явлено не до тієї особи, яка має відповідати за позовом, або залучає до участі у справі іншу особу як співвідповідача.

Вирішити питання про права та обов'язки переможця електронних торгів ОСОБА_3, не залучив при цьому його в якості співвідповідача, порушить права останнього як сторони договору, оскільки зазначеним рішенням зачіпаються його інтереси.

Вказана позиція також викладена в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 жовтня 2014 року у справі №6-6992св14.

Відчуження майна з прилюдних торгів належить до договорів купівлі-продажу, такий договір може визнаватись недійсним у судовому порядку з підстав недодержання у момент його вчинення вимог, які встановлені ч. 1-3, 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу) За змістом ч. 1 ст. 215 ЦК України підставами для визнання прилюдних торгів, а саме як договору купівлі-продажу, недійсними є порушення встановлених законодавством правил їх проведення визначених Порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів.

З матеріалів справи не було встановлено жодних порушень вимог Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів з боку ДП «СЕТАМ», в ході реалізації арештованого нерухомого майна боржника ОСОБА_5, які б вплинули на результати проведення цих торгів.

Крім того, з доводів позовної заяви не вбачається, які саме права ПАТ «Дельта Банк» були порушені. Звертаючись до суду із зазначеним позовом, ПАТ «Дельта Банк» як на підставу для задоволення позову про визнання недійсними прилюдних торгів, вказував на некваліфіковані дії державного виконавця при здійсненні ним своїх повноважень.

Проте, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження, й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

Аналіз положень Закону України «Про виконавче провадження» та Інструкції про проведення виконавчих дій, затвердженої наказом Міністерства юстиції від 15 грудня 1999 року № 74/5, свідчить про те, що вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.

Правила проведення прилюдних торгів визначено Тимчасовим положенням.

Отже, відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, встановлених частинами 1-3, 6 ст. 203 ЦК України.

Проте, сам по собі факт порушення Порядку не може бути безумовною підставою для визнання таких торгів недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Зазначена правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України у справі № 6-1884цс15 від 18 листопада 2015 року, яка відповідно до ч. 1 ст. 360-7 ЦПК України є обов'язковою для судів. За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).

А статтею 261 цього ж Кодексу встановлено, що перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Наслідками пропущення строку позовної давності є відмова у задоволенні позову (стаття 267 ЦК України).

Відповідно до з листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 28.01.2013 р. № 24-150/0/4-13 «Про практику застосування судами законодавства під час розгляду цивільних справ про захист права власності та інших речових прав» Встановивши, що строк позовної давності пропущено без поважних причин, суд у рішенні зазначає про відмову в позові з цих підстав, якщо стороною у спорі заявлено вимогу до ухвалення ним рішення про застосування строку позовної давності, крім випадків, коли позов не доведено, що є самостійною підставою для відмови.

Тобто, якщо суд на підставі досліджених у судовому засіданні доказів встановить, що право позивача, про захист якого він просить, не порушено, ухвалюється рішення суду про відмову в задоволенні позову саме на цій підставі, а не через пропуск строку позовної давності. Якщо ж встановлено, що таке право порушено і строк позовної давності пропущено без поважних причин, суд ухвалює рішення про відмову в позові у зв'язку із закінченням строку позовної давності.

У законі для окремих видів вимог може встановлюватися спеціальна позовна давність. До вимог про оскарження прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна застосовується спеціальна позовна давність.

Згідно зі статтею 48 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель, іпотекодавець, боржник та будь-який учасник прилюдних торгів вправі протягом трьох місяців з дня проведення торгів оскаржити їх результати в суді за місцезнаходженням нерухомого майна.

По даній справі встановлено, що електроні торги з реалізації спірного нерухомого майна проведені 16.04.2016 року, проте позивачі звернулись з позовом до суду 04.11.2016 року, тобто з пропуском позовної давності, передбаченої статтею 48 Закону України «Про іпотеку».

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, зясовується та зазначається в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Позовна давність не є інститутом процесуального права та не може бути відновлена (поновлена) в разі її спливу, але за приписом частини п'ятої статті 267 ЦК України позивач вправі отримати судовий захист у разі визнання поважними причин пропуску позовної давності.

Таким чином, підстав для визнання недійсними оспорюваних позивачем ПАТ «Дельта Банк» вказаних електронних торгів не вбачається, а тому вказані позовні вимоги не підлягають задоволенню.

Так як решта заявлених позовних вимог є похідними від зазначеної позовної вимоги, то у їх задоволенні також слід відмовити.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, витрати по сплаті судового збору підлягають віднесенню на рахунок позивача.

Керуючись ст.ст. 11, 15, 16, 203, 215, 216, 256, 257, 261, 267, 656 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 15, 30, 33, 88, 169, 209, 212-215, 218, 360-7 ЦПК України, ЗУ «Про іпотеку», ЗУ «Про виконавче провадження», Тимчасовим порядком реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовної заяви Акціонерного Товариства «Дельта Банк» до Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, Державного підприємства "СЕТАМ", треті особи: Баглійський відділ державної виконавчої служби м.Дніпродзержинська Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровської області, ОСОБА_4, ОСОБА_3 про визнання недійсним електронних торгів, протоколу, акту, свідоцтва, виданих на підставі цих торгів та про повернення іпотеки іпотекодержателю відмовити в повному обсязі.

Витрати по сплаті судового збору віднести на рахунок позивача.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Дніпропетровської області через Баглійський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які приймали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні при проголошенні судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Головуючий суддя В.Г.Тюлюнова