справа № 274/246/16-ц
провадження № 2-р/274/15/17
У Х В А Л А

05.07.2017 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області у складі: головуючого - судді Замеги О.В., при секретарі Павлюк - Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні клопотання ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.04.2017 року по справі № 274/246/16-ц,-

В С Т А Н О В И В:

26.05.2017 року, 09.06.2017 року, 13.06.2017 року, 16.06.2017 року, 21.06.2017 року, 29.06.2017 року до Бердичівського міськрайонного суду повторно надійшли клопотання ОСОБА_1, у яких останній просить надати обгрунтоване роз'яснення рішення суду по справі № 274/246/16-ц, фактично ж просить дати роз'яснення щодо оцінки судом доказів, а саме:

- чому суд не взяв до уваги при розгляді справи визнання представником відповідача та третьою особою - нотаріусом ОСОБА_2 доказів позивача: вчинення правочину дарування спірної квартири без визначеного законодавством правовстановлюючого документа - Свідоцтва про право власності на квартиру та оцінку судом законності вчинення такого правочину в 2009 році;

- чому суд відхилив та зупинив дослідження Договору дарування спірної квартири, на чому наполягав позивач;

- чому суд не врахував та не провів оцінку дій третьої особи - нотаріуса, щодо небажання останнім надати обгрунтування тієї обставини, що ним посвідчено договір Дарування квартири без правовстановлюючого документа - Свідоцтва про право власності на квартиру у дарувальника, нотаріус не надав пояснення з даного питання, а натомість написав заяву про розгляд справи в його відсутності, тобто фактично визнав доказ позивача щодо грубого порушення ним законодавства.

Особи, які беруть участь у справі в судове засідання не з'явилися. На зазначену позивачем для листування адресу, судом направлялась судова повістка про розгляд клопотань про роз"яснення рішення суду, однак останній в поштове відділення не з"являвся. Конверт повернувся з відміткою "через не запит", а тому суд вважає за можливе заяву про роз'яснення рішення розглядати у відсутності сторін, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи по суті.

У звязку з відсутністю сторін розгляд справи проводиться відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Перевіривши наведенні у клопотанні доводи, суд вважає, що вказані клопотання ОСОБА_1 не підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що рішенням Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.04.2017 року по справі № 274/246/16-ц в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування від 30 травня 2009 року відмовлено за безпідставністю.

Ухвалою від 17.05.2017 року розглянуто клопотання ОСОБА_1 від 20.04.2017 року, 21.04.2017 року, 24.04.2017 року, 25.04.2017 року, 26.04.2017 року, 27.04.2017 року, 03.05.2017 року, 05.05.2017 року, 10.05.2017 року, 16.05.2017 року у роз'ясненні рішення суду відмовлено з обгрунтуванням зазначеної відмови.

Ухвалою від 08.06.2017 року судом розглянуті клопотання ОСОБА_1 від 18.05.2017 року, 19.05.2017 року, 22.05.2017 року, 24.05.2017 року, 29.05.2017 року, 31.05.2017 року, 02.06.2017 року, 07.06.2017 року у роз'ясненні рішення відмовлено за безпідставністю вимог.

Згідно з частиною першою статті 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, приватного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Тобто, суд роз'яснює рішення у разі, якщо без такого розяснення його важко виконати, оскільки існує значна ймовірність неправильного його виконання внаслідок неясності резолютивної частини рішення. Тобто, розяснення рішення суду це засіб виправлення недоліків судового акта, який полягає в усуненні неясності судового акта і викладенні рішення суду у більш ясній і зрозумілій формі.

Отже, в ухвалі про розяснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. При цьому розяснено може бути виключно рішення, яке підлягає виконанню.

У п. 21 постанови від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» Пленум Верховного Суду України пояснив судам, що роз'яснення рішення суду можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

Як вбачається з вищевказаного рішення суду, то на думку суду, воно викладено повно та зрозуміло, у відповідності до вимог чинного Цивільного процесуального законодавства, а тому підстави для його роз"яснення відсутні.

Судом враховано, що в своїх клопотаннях ОСОБА_1 фактично просить суд роз'яснити мотиви ухвалення вказаного рішення, внести в нього нові дані, а тому суд вважає, що в задоволенні вказаних клопотань ОСОБА_1 про роз'яснення рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.04.2017 року по справі №274/246/16-ц слід відмовити.

Керуючись статтями 208 210, 221 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотань ОСОБА_1 від 26.05.2017 року, 09.06.2017 року, 13.06.2017 року, 16.06.2017 року, 21.06.2017 року, 29.06.2017 року про роз'яснення рішення Бердичівського міськрайонного суду Житомирської області від 04.04.2017 року по справі №274/246/16-ц.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку особами, за участю яких її було постановлено, протягом п'яти днів з дня її проголошення, а особами, без участі яких її було постановлено, протягом п'яти днів з дня отримання її копії, шляхом подання апеляційної скарги через Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області до апеляційного суду Житомирської області.

Суддя О.В. Замега