Провадження № 2/229/1339/2017
У Х В А Л А

12 липня 2017 року м.Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Петров Є. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Дружківської міської ради про стягнення моральної, майнової шкоди та шкоди нанесеної здоров'ю неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю ,

В С Т А Н О В И В:

11 липня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Дружківського міського суду з позовом до Дружківської міської ради про стягнення моральної, майнової шкоди та шкоди нанесеної здоров'ю неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю .

Мотивує свій позов тим, що вона проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1. На сусідній ділянці стоїть не добудований будинок( вул. Тульська, 7а) який належить померлій ОСОБА_2, за яким останні роки доглядав її онук ОСОБА_2. В 2015 році він на цьому подвір'ї встановив паркан, який обробив нафтопродуктами, після чого стан її здоров'я та її рідних суттєво погіршився. В квітні 2016 року паркан повторно оброблявся тим самим засобом. З питанням щодо застосування заходів щодо притягнення сусіда до відповідальності та знесення паркану вона звернулася до виконавчого комітету Дружківської міської ради Донецької області, але їй було роз'яснено, що вирішення цих питань не відноситься до повноважень міської ради.

Як вбачається з позову, останній оформлений відповідно до вимог ЦПК України, однак містить питання, які відносяться до юрисдикції адміністративного суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно з абз. 3, 4 п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» № 3 від 01 березня 2013 року, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні перевірити належність справ до їх юрисдикції та підсудності. Цивільна юрисдикція - це визначена законом сукупність повноважень судів щодо розгляду цивільних справ, віднесених до їх компетенції (стаття 15 ЦПК).

З пункту 3 вказаної Постанови слідує, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15, 16 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за КАС України (стаття 17), ГПК України (статті 1, 12), КПК України або КУпАП віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення. Законом може бути передбачено розгляд інших справ за правилами цивільного судочинства. У зв'язку з наведеним суди мають виходити з того, що критеріями відмежування справ цивільної юрисдикції від інших є, по-перше, наявність у них спору про право цивільне (справи за позовами, що виникають із будь-яких правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства), по-друге, суб'єктний склад такого спору (однією зі сторін у спорі є фізична особа).

Розмежування цивільної та адміністративної юрисдикції проводиться на основі суб'єктного складу та характеру правовідносин.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 3 КАС України справа адміністративної юрисдикції це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суб'єктом владних повноважень відповідно до п. 7 ч. 1 ст. 3 КАС України є орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Відповідно до пункту 1 частини другоїстатті 17 КАС компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів або правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності. Вжитий у цій процесуальній нормі термін «суб'єкт владних повноважень» позначає орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхню посадову чи службову особу, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (п.7 ч.1 ст.3 КАС).

Отже, до компетенції адміністративних судів належать спори фізичних чи юридичних осіб з органом державної влади, органом місцевого самоврядування, їхньою посадовою або службовою особою, предметом яких є перевірка законності рішень, дій чи бездіяльності цих органів (осіб), відповідно, прийнятих або вчинених ними при здійсненні владних управлінських функцій.

В своєму позові ОСОБА_1 просить визнати незаконними рішення, дії та бездіяльність Дружківської міської ради, визнати відповіді місцевої ради на її звернення незаконними актами індивідуальної дії, визнати її звернення до відповідача не вирішеними, також просить зобов'язати відповідача вчинити дії для негайного поновлення порушених її прав.

Отже, предметом даної позовної заяви в цій частині вимог є рішення, дії та бездіяльність Дружківської міської ради Донецької області. Таким чином, відповідач - Дружківська міська рада в цих правовідносинах реалізує свої контрольні функції, що підпадає під юрисдикцію адміністративного суду.

Згідно ст.122 ч.2 п.1 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Таким чином, з огляду на вище наведене, заявлені позовні вимоги слід розглядати в іншому процесуальному порядку, тобто не в порядку цивільного судочинства, а в порядку КАС України.

Згідно з ч. 1 ст. 16 ЦПК України не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Пунктом 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» роз'яснено зазначені норми ЦПК України та наголошено, що вирішуючи питання про відкриття провадження, суд повинен виходити з того, що у порядку цивільного судочинства розглядаються справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за КАС України або ГПК України віднесено до компетенції адміністративних чи господарських судів.

Абзацом 3 пункту 15 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року роз'яснено, що вимоги позивача до кількох відповідачів можуть бути об'єднані в одне провадження, якщо ці вимоги однорідні, зокрема такі, які нерозривно пов'язані між собою, або від вирішення однієї з них залежить вирішення інших. Таке об'єднання не допускається, якщо відсутня спільність предмета позову. Не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом.

Аналогічна позиція викладена і в Постанові Верховного Суду України від 01 липня 2015 року, у справі №6-745цс15, в якій роз'яснено, що не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом, суд відкриває провадження у справі в частині вимог, які належать до цивільної юрисдикції, і відмовляє у відкритті провадження у справі щодо вимог, коли їх розгляд проводиться за правилами іншого судочинства.

В таких випадках на підставі, серед іншого, ст. 16 ЦПК суд відкриває провадження у справі в частині вимог, які належать до цивільної юрисдикції, і відмовляє у відкритті провадження у справі щодо вимог, коли їх розгляд проводиться за правилами іншого судочинства.

Крім вищезазначених вимог, позивачем заявлено позовні вимоги до відповідача : стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду в сумі 10404 грн. та моральну шкоду в сумі 200 000,00 грн., шкоду заподіяну її здоров'ю.

Суд вважає, що відповідно до норм законодавства в цій частині вимог справа підсудна Дружківському міському суду, а провадження по справі підлягає відкриттю.

Також позивач просить визнати ОСОБА_2 виконавцем злочину, визнати організатором та співучасником злочину проти довкілля, встановити прізвище особи яка допомагала ОСОБА_2 та місце їх мешкання, порушити кримінальне провадження на виконавця та організатора злочину проти довкілля.

Суддя, вважає, що ці питання повинні вирішуватися в досудовому порядку органами Національної поліції України, а не впорядку ЦПК України. Суд не має повноважень щодо вирішення зазначених питань, тому вони не підлягають розгляду.

Керуючись ст. 121,122,129 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити у відкритті провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської ради про стягнення моральної, майнової шкоди та шкоди нанесеної здоров'ю неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю , в частині позовних вимог щодо визнання рішення, дій та бездіяльності відповідача та зобов'язання вчинити певні дії та в частині вимог щодо визнання ОСОБА_2 виконавцем злочину, визнання організатором та співучасником злочину проти довкілля, встановлення прізвище особи яка допомагала ОСОБА_2 та місць їх мешкання, порушення кримінального провадження на виконавця та організатора злочину проти довкілля у зв'язку з тим, що заяву в цій частині не належить розглядати в порядку цивільного судочинства.

Роз'яснити позивачу про право пред'явити свої позовні вимоги в порядку КАС України.

Відкрити провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Дружківської міської ради про стягнення моральної, майнової шкоди та шкоди нанесеної здоров'ю неправомірними рішеннями, діями та бездіяльністю в частині вимог про стягнення моральної та майнової шкоди.

Призначити попередній розгляд справи в приміщенні Дружківського міського суду Донецької області на 24 липня 2017 року о 10:00 год.

Копії ухвали про відкриття провадження направити особам, які беруть участь у справі, відповідачеві також направити копії позовної заяви та доданих до неї документів.

Відповідачу надати у зазначений строк письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Роз'яснити відповідачу, що згідно зі ст.123 ЦПК України він має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Роз'яснити сторонам, що згідно з ч.2 ст.27, ст.131 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати усі наявні у них докази (при наявності оригінали письмових доказів) до або під час попереднього судового засідання. Докази, подані з порушенням цих вимог, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до або під час попереднього судового засідання зобов'язані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору.

Роз'яснити сторонам, що згідно з ч.2 ст.136 ЦПК України заява про виклик свідка має бути подана до або під час попереднього судового засідання.

Роз'яснити сторонам, що згідно з ч.1 ст.137 ЦПК України клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Апеляційна скарга на ухвалу в частині відмови у відкритті провадження по справі та недотримання правил підсудності може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суду Донецької області протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а у разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує - протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Є. В. Петров