Справа № 573/2200/17
Номер провадження 2/573/824/17
У Х В А Л А

іменем України

08 листопада 2017 року м. Білопілля

Суддя Білопільського районного суду Черкашина М. С. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу в сумі 638 791 грн. 87 коп.,

в с т а н о в и л а :

07 листопада 2017 року ОСОБА_1 звернулись до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення боргу в сумі 638 791 грн. 87 коп.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї документи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, який підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до п. 1.1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Однак, всупереч вищенаведеним нормам цивільного процесуального законодавства позивачка не сплатила судовий збір та у переліку додатків до позовної заяви не зазначила квитанцію про сплату судового збору.

Посилаючись на ст. 82 ЦПК України, ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення по справі, посилаючись на незадовільний стан здоровя та низький матеріальний стан.

Згідно ч. 1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

В розумінні положень статті 8 Закону України «Про судовий збір», відстрочення сплати судового збору, так як і звільнення від його сплати, є правом суду, а не обовязком.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10 передбачено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином у заяві про відстрочення сплати судового збору заявник повинен не лише навести обставини, які свідчать про його незадовільне (скрутне) матеріальне становище, але й подати до суду відповідні докази на підтвердження факту їх існування.

Проте ОСОБА_1 будь-яких доказів щодо розміру пенсії, складу сім'ї (в тому числі наявність на утриманні непрацездатних її членів), понесених витрат на лікування та стану здоров'я на час звернення до суду не надала, а тому її заява про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованою.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

За таких обставин, приходжу до висновку про відмову у задоволенні заяви позивачки про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, без оплати судового збору, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Таким чином, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу необхідно залишити без руху, надавши позивачці термін пять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків та розяснити, що в разі невиконання викладених в ухвалі вимог позовна заява вважатиметься не поданою і буде їй повернута.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», -

у х в а л и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу в сумі 638 791 грн. 87 коп., залишити без руху.

Розяснити позивачці, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись не поданою і буде їй повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України надати позивачу термін для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: