Справа № 2-2214/12
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 червня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Лісовської О.В.

за участю секретаря - Макас Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу по експлуатації гаражів та зберіганню транспортних засобів "Північ", третя особа: ОСОБА_2, Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсними загальних зборів, скасування державної реєстрації голови правління, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року за нововиявленими обставинами, мотивуючи свою заяву тим, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 відмовлено. Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2013 року рішення суду залишено без змін. При прийнятті судового рішення суд виходив з того, що в АГК були проведені загальні збори 26.11.2011 року. В обґрунтування своєї заяви позивач вказує про те, що ним був знайдений відеозапис загальних зборів, на якому видно, що на зборах були присутні лише 84 особи, що свідчить про те, що збори є нелегітимними. Також виступаючий на цих зборах ОСОБА_3 наголошував на тому, що на зборах присутня ініціативна група, а не члени кооперативу. Саме ця обставина є підставою для скасування судового рішення за нововиявленими обставинами. На підставі викладеного заявник просить суд скасувати судове рішення від 21.11.2012 року за нововиявленими обставинами та прийняти рішення про задоволення позовних вимог ОСОБА_1

У судовому засіданні представник заявника ОСОБА_4 вимоги заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами підтримав у повному обсязі, просив суд задовольнити заяву.

Представник відповідача у судовому засіданні категорично заперечував проти задоволення заяви, зважаючи на її безпідставність.

Третя особа - ОСОБА_2 - у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви, зважаючи на її безпідставність.

Представник третьої особи - Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації - у судове засідання не з"явився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, у своїй заяві просить розглядати справу в його відсутність. Суд вважає можливим розглядати справу у відсутності представника третьої особи, за наявних у справі матеріалів.

Вислухавши пояснення представника заявника, представника відповідача, третьої особи, вивчивши письмові матеріали справи, дослідивши обставини справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, яке ґрунтується на всебічному, повному, об"єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, суд приходить до висновку, що заява ОСОБА_1 задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Судом встановлено, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до АГК "Північ" про визнання недійсними загальних зборів, визнання недійсними рішення загальних зборів, скасування державної реєстрації голови правління відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2013 року рішення суду від 21.11.2012 року залишено без змін.

У своїй заяві ОСОБА_1 просить суд переглянути вказане судове рішення за нововиявленими обставини, посилаючись на те, що при прийнятті судового рішення суд виходив з того, що в АГК були проведені загальні збори 26.11.2011 року. Але позивачем був знайдений відеозапис загальних зборів, на якому видно, що на зборах були присутні лише 84 особи, що свідчить про те, що збори є нелегітимними. Також виступаючий на цих зборах ОСОБА_3 наголошував на тому, що на зборах присутня ініціативна група, а не члени кооперативу. Саме ця обставина є підставою для скасування судового рішення за нововиявленими обставинами.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Згідно із п.1 ч.2 ст. 361 ЦПК України підставами для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи.

Пунктом 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами" від 30.03.2012 року № 4 передбачено, що нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК).

Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі.

Нововиявлені обставини мають підтверджуватися фактичними даними (доказами), що в установленому порядку спростовують факти, покладені в основу судового рішення. Суд має право скасувати судове рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами лише за умови, що ці обставини можуть вплинути на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається.

Згідно із п.4 вказаної Постанови, вирішуючи питання про наявність нововиявлених обставин, суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. Обставини, які виникли чи змінилися тільки після ухвалення судового рішення і не пов'язані з вимогою в цій справі, а тому не могли бути враховані судом при ухваленні судового рішення, є новими обставинами і можуть бути підставою для пред'явлення нової вимоги (зокрема, погіршення майнового стану відповідача після ухвалення рішення про стягнення з нього аліментів). Судам необхідно розрізняти нові докази та докази, якими підтверджуються нововиявлені обставини, оскільки нові докази не можуть бути підставою для перегляду судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Пункт 7 даної Постанови визначає, що обставини, які відповідно до пункту 1 частини другої статті 361 ЦПК є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішуються судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Згідно із частиною третьою статті 60 ЦПК доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі та щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виник спір, а тому підставою для скасування судового рішення є не всі невідомі на час розгляду справи обставини, а лише ті, які входять до предмета доказування у справі (стаття 179 ЦПК).

Заявник, як нововиявлену обставину, зазначає наявність відеозапису, з якого вбачається, що кворуму на загальних зборах, проведених 21.11.2011 року, не було; а також наявність заяви ОСОБА_5 від 29.08.2015 року про те, що він не був присутній на загальних зборах, але його прізвище наявне у протоколі загальних зборів; заяви ОСОБА_6 та ОСОБА_7 з аналогічними поясненнями.

Заявник вважає, що вищевказані обставини є нововиявленими, оскільки отримані ним ці відомості були лише у 2015 році, а тому вони не були враховані при постановленні судового рішення, ці обставини мають важливе значення для повного і всебічного розгляду справи та її правильного вирішення, оскільки суди виходили з того, що загальні збори 21.11.2011 року відбулися і є легітимними.

Але суд не може прийняти до уваги ці доводи заявника, виходячи з наступного.

Як вбачається з тексту рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року, що просить переглянути заявник, відповідно до протоколу загальних зборів (зборів уповноважених) АГК "Північ" від 26.11.2011 року, місцем проведення загальних зборів (зборів уповноважених) був ліцей № 293 за адресою: м. Київ, вул. Милославська, 7. На зборах були присутні уповноважені від членів кооперативу 18 осіб, присутні згідно списків реєстрації 93 члена кооперативу. Згідно ухваленого на зборах рішення, ОСОБА_1 було відсторонено від виконання службових обов'язків виконуючого голови правління АГК «Північ» (а.с.34-37 т.1).

Вказаним рішенням суду позивачу відмовлено в позові, оскільки в судовому засіданні позивач не довів належними та допустимими доказами обставин, які наведені у позовній заяві. Зокрема, позивачем не надано доказів, які підтверджують дійсну кількість членів кооперативу, яка рахувалась на час проведення загальних зборів (зборів уповноважених) АГК «Північ» 26.11.2011 року та будь-яких доказів недотримання процедури скликання зборів, а саме неповідомлення членів кооперативу та уповноважених осіб про час та місце проведення зборів.

Вказана обставина знайшла своє відображення і в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 16.01.2013 року, якою вказане рішення суду залишено без змін. Крім того, як встановлено судом апеляційної інстанції, суд першої інстанції також правильно вважав, що оскільки відсутні докази порушення відповідачем прав позивача, то відсутні підстави для задоволення позову.

Окрім того, ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 06 листопада 2013 року, якою було розглянуто заяву представника ОСОБА_1 ОСОБА_4 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу по експлуатації гаражів та зберіганню транспортних засобів «Північ», треті особи: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_2, про визнання недійсними загальних зборів, визнання недійсними рішення загальних зборів, скасування державної реєстрації голови правління у задоволенні заяви було відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 23 грудня 2013 року ухвала Деснянського районного суду міста Києва від 06 листопада 2013 року була залишена без змін.

Також ухвалою Деснянського районного суду міста Києва від 17.03.2016 року, якою було розглянуто заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу по експлуатації гаражів та зберіганню транспортних засобів «Північ», треті особи: Деснянська районна у м. Києві державна адміністрація, ОСОБА_2, про визнання недійсними загальних зборів, визнання недійсними рішення загальних зборів, скасування державної реєстрації голови правління у задоволенні заяви було відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 28 липня 2016 року ухвала Деснянського районного суду міста Києва від 17.03.2016 року була залишена без змін.

Що стосується заяв ОСОБА_5 про те, що він будь-якої участі в загальних зборах (зборах уповноважених) від 26.11.2011 року не приймав, головою зборів його не обирали, за вказаною в протоколі адресою: м. Київ. вул. Милославська, 7, школа-ліцей № 293 збори не відбувалися, жодних повідомлень, щодо проведення цих зборів він не отримував та взагалі не чув про їх проведення, а також заяв ОСОБА_6 та ОСОБА_7, то слід зазначити наступне.

Відповідно до листа від 20 листопада 2011 року № 8-ДДА Члени правління АГК "Північ" ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12 звернулись до Голови Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_13 з заявою про надання приміщення - просили надати дозвіл директору Ліцею № 293 на проведення зборів членів кооперативу 26 листопада 2011 року. (а.с.148 том 2)

Відповідно до листа від 28 листопада 2011 року № 2-МВС голова зборів АГК «Північ» ОСОБА_10 звернувся до Начальника Деснянського РУГУ МВС України в м. Києві з проханням забезпечити присутність працівника органів внутрішніх справ для забезпечення громадського порядку на загальних зборах членів АГК «Північ», що відбулися 26 листопада 2011 року о 12 годині за адресою: м. Київ. вул. Милославська, 7, школа-ліцей № 293. (а.с.147 том 2)

Повідомленням № 3-ДДА від 28 листопада 2011 року на адресу Голови Деснянської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_13 Автогаражний кооператив з експлуатації гаражів та зберіганню транспортних засобів «Північ» повідомив, що в зв'язку з переобранням правління та керівництва кооперативу на загальних зборах членів АГК «Північ», що відбулися 26 листопада 2011 року о 12 годині за адресою: м. Київ. вул. Милославська, 7, школа-ліцей № 293 Головою правління було обрано ОСОБА_2 Дане повідомлення було направлено «Головою зборів АГК «Північ» ОСОБА_10». (а.с. 146 том 2 )

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини - справа "Желтяков проти України" (п.42-43) Європейський суд з прав людини наголосив, що право на справедливий розгляд судом, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися в контексті Преамбули Конвенції, яка, серед іншого, проголошує верховенство права як частину спільного спадку Договірних Держав. Одним із основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, який, inter alia, вимагає, щоб, коли суди остаточно вирішили питання, їхнє рішення не ставилось під сумнів (див. рішення суду у справі «Брумареску проти Румунії» (Brumarescu v. Romania) [ВП], №28342/95, п. 61, ECHR1999-VII). Цей принцип передбачає повагу до остаточності судових рішень та наполягає на тому, щоб жодна сторона не могла вимагати перегляду остаточного та обов'язкового судового рішення просто задля нового розгляду та постановлення нового рішення у справі. Відступи від цього принципу є виправданими лише тоді, коли вони обумовлюються обставинами суттєвого та неспростовного характеру (див. рішення у справі «Рябих проти Росії» (Ryabykh v. Russia), № 52854/99, п. 52, ECHR 2003-Х).

Таким чином, суд приходить до висновку, що заявником, представником заявника не були доведені обставини існування нововиявлених обставин, які б впливали на юридичну оцінку обставин, здійснену судом у судовому рішенні, що переглядається, а тому підстав для скасування рішення суду за нововиявленими обставинами немає.

На підставі викладеного, керуючись ст. 361-365 ЦПК України, постановою № 4 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 року "Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв"язку з нововиявленими обставинами", -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Деснянського районного суду м. Києва від 21.11.2012 ОСОБА_1 до Автогаражного кооперативу по експлуатації гаражів та зберіганню транспортних засобів "Північ", третя особа: ОСОБА_2, Деснянська районна в м. Києві державна адміністрація, про визнання недійсними загальних зборів, скасування державної реєстрації голови правління - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом п′яти днів з дня проголошення.

Головуючий: