Придніпровський районний суд м.Черкаси
УХВАЛА

Номер провадження 2/711/1814/17

Справа № 711/5034/17

26 червня 2017 року

Суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Дунаєв С.О.,

розглянувши матеріали позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим примішенням та вселення, встановлення порядку користування кваритрою,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду 22.06.2017р. з позовом, в якому просить усунути перешкоди в користуванні нею житловим приміщенням шляхом її вселення до квартири АДРЕСА_1 та встановити порядок користування цією кватирою, виділивши їй в користування житлову кімнату площею 12,4м2 та житлову кімнату площею 12.9м2, а інші допоміжні приміщення кухня, вання кімната, вбиральня, коридори, комора, - залишити у спільному користуванні співвласників.

Разом з тим, подана суду заява не відповідає вимогам ст.119 Цивільно-процесуального кодексу України (далі ЦПК).

Відповідно до п.3, 5 ч.2 ст.119 ЦПК позовна заява має містити зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Згідно ст.3 ЦПК кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Статтею 4 ЦПК передбачено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України. Перелік допустимих способів захисту передбачений ст.16 Цивільного кодексу України, але може бути і прямо передбачений іншою нормою закону. З системного аналізу змісту норм ст.ст.3, 4, 119 ЦПК вбачається, що заявлені в позові вимоги стосуються конкретного відповідача і направлені на усунення негативних наслідків від його протиправних дій, які полягають у невизнанні, оспорюванні або порушенні прав та законних інтересів.

В позові заявлено дві вимоги немайнового характеру усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням шляхом вселення та встановлення порядку користування ним. В цьому контексті варто звернути увагу, що вимога про усунення перешкод у користуванні житлом шляхом вселення в нього за своїм змістом значенням має невизначений характер. Так, за лінгвістичним значенням «вселення» це є дія, повязана із розміщенням у житловому приміщенні, що вчиняється особою, яка проживатиме в такому приміщенні, або іншою особою, яка сприятиме здійсненню такого розміщення. Отже застосування такого способу захисту як ухвалення судом рішення про вселення презюмує покладання на певних осіб обовязку вчинити дії повязані із розміщенням позивача у спірному житлі. В той же час в обґрунтування вимог в позові зазначено про необхідність покладання на відповідача обов'язку не чинити перешкод позивачу у користуванні спірним житлом, тобто зобов'язання відповідача утримуватись від вчинення дій, які перешкоджають вселенню позивачки. За таких обставин позивач має визначитись із способом захисту його прав, як власника житла та уточнити зміст позовних вимог. При цьому варто звернути увагу, що з огляду на диспозитивність цивільного судочинства позивач має право заявити будь-яку вимогу, яку вважає за необхідне для відновлення його порушених прав та інтересів, до будь-якої особи, яку вважає такою, що не визнає або оспорює право позивача чи має нести відповідальність за порушення його прав та інтересів. Безпосередню оцінку законності та обгрунтованості таких вимог суд може здійснити лише за наслідками розгляду справи після видалення до нарадчої кімнати для прийняття рішення по суті спору.

Крім того, варто звернути увагу, що відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано кілька вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

Оскільки в позові заявлено дві вимоги немайнового характеру, то розмір судового збору, який підлягає сплаті, складає 1280грн, тобто по 640грн з кожну з вимог. Натомість позивачем надано підтвердження про сплату судового збору лише на 640грн.

Таким чином, позивач має доплатити судовий збір в сумі 640грн та надати суду оригінал квитанції. Оплату судового збору позивачеві належить здійснити за реквізитами: отримувач - УДК СУ у м. Черкаси, код отримувача - 38031150, банк отримувача - ГУДКУ у Черкаській області, МФО 854018, рахунок - 0003, код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу - *;101; реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ОСОБА_1, Придніпровський районний суд м. Черкаси.

Зазначені обставини перешкоджають суду правильно вирішити питання про відкриття провадження. Тож позивачеві необхідно привести позовну заяву у відповідність до вимог зазначених в цій ухвалі.

Відповідно до ст.121 ЦПК, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 Цивільно-процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні житловим примішенням та вселення до житлового приміщення, встановлення порядку користування кваритрою залишити без руху і надати заявникові строк для усунення недоліків тривалістю у три дні з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків до вказаного строку, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Копію ухвали для усунення недоліків надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3