Роздільнянський районний суд Одеської області
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2105/17

Номер провадження: 2/511/860/17

"12" жовтня 2017 р. суддя Роздільнянського районного суду Одеської області Іванова О. В. , вивчивши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання договору купівлі продажу недійсним, переводі прав покупця та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

В жовтні 2017 року до Роздільнянського районного суду Одеської області звернулася ОСОБА_1, з позовною заявою про визнання договору купівлі продажу недійсним, переводі прав покупця та стягнення моральної шкоди до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в якому просить суд:

- визнати договір купівлі продажу від 11.01.2017 року квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1, посвідчений приватним нотаріусом Роздільнянського нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 недійсним;

- стягнути з ОСОБА_6 та ОСОБА_2 127 000гривень на користь ОСОБА_1;

- стягнути з ОСОБА_6 та балюк ОСОБА_7 моральну шкоду в розмірі 15 000гривень на користь ОСОБА_1.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Так, право на захист цивільних права та інтересів виникає у особи у разі його порушення, невизнання, оспорювання (ст. 15 ЦПК України).

Відповідно до норм матеріального та цивільно-процесуального закону позивач при поданні позовної заяви повинен визначити у чому на його думку полягає порушене право; правові підстави позову (обставини, які мають місце у диспозиції норми матеріального права і мають бути доведені суду); на підтвердження цих підстав навести фактичні обставини справи; послатися на докази, якими вони підтверджуються.

Крім того, Верховний Суд України визначає, що при відкритті провадження у справі суд відповідно до вимог ЦПК України повинен визначити зміст позовних вимог, предмет позову та його підстави з метою зясування наявності і характеру спірних правовідносин між сторонами, правильного застосування матеріальної норми права до цих правовідносин та застосування необхідного способу захисту порушеного права, а також для визначення й дослідження кола питань і заходів необхідних для ухвалення законного та обґрунтованого рішення.

В ході розгляду матеріалів позовної заяви суддею було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119, 120 ЦПК України, щодо її форми та змісту.

Як виходить з положень ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Згідно із вимогами ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При ознайомленні із матеріалами позову було встановлено, що позивачем в кінці позову вказаний додаток, відповідно до якого додається квитанція про сплату судового збору та додатки в 4-х екземплярах.

Зазначене в пакеті з позовною заявою відсутнє, про що канцелярією Роздільнянського районного суду був складений Акт від 10.10.2017 року.

Крім того, з позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 постраждала від шахрайських дій, та просить суд визнати договір купівлі продажу недійсним, переводі прав покупця та стягнення моральної шкоди, але до матеріалів позовної заяви позивачем, не додано жодного доказу, позовна заява не підписана позивачем, або її представником, у разі його наявності, оскільки з матеріалів справи вбачається ордер(який зовсім пустий). Позивач просить суд, стягнути моральну шкоду в розмірі 15 000грн., але жодного доказу з цього приводу, (звідки виникає сума, якими доказами вона підтверджена) суду також не надано. Оскільки позов носить матеріальний характер, не зазначена ціна позову. В документах вбачається багато виправлень, закреслень, дописаних строк звичайною пастовою ручкою, додано багато листів(можливо їх назвати клаптиками) на яких є записи з яких суду нічого не зрозуміло, яку роль вони грають в додатках до позовної заяви. При огляді документів, складається враження, що до суду надіслали чорновий варіант позовної заяви.

Загальне враження документів, які надійшли до суду не носять характер позовної заяви.

Ч.1 ст.121 ЦПК України передбачає, - суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи, що позивачем позовна заява подана без додержання вимог ст.119 ЦПК України, вона підлягає залишенню без руху для усунення її недоліків про що необхідно повідомити позивача та надати йому строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху.

Надати позивачу строк для виправлення недоліків - пять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо він відповідно до ухвали суду у встановлений судом строк не виконає вимоги ст.ст.119, 120 ЦПК України, то позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя:ОСОБА_8