Справа № 308/9180/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

25 вересня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ПАТ «УкрСиббанк», ТОВ «Кей-Колект», ОСОБА_3, приватного нотаріуса УМНО ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання договорів недійсними та скасування реєстрації в реєстрі речових прав, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до ПАТ «УкрСиббанк», ТОВ «Кей-Колект», ОСОБА_3, приватного нотаріуса УМНО ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання договорів недійсними та скасування реєстрації в реєстрі речових прав.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: до матеріалів позову не долучено договір іпотеки №1408 від 31.08.2017 року , що є предметом даного спору, а отже відcутній предмет позову; до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі відповідно до приписів Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI визначено об'єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Згідно ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, встановлюється у розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.)

Відповідно до статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII, з 1 січня 2017 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Варто також зазначити, що згідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті. У разі об'єднання позовних вимог відповідно до статті 126 ЦПК, а також у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

Як вбачається із змісту позовної заяви така подана двома позивачами, отже судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених згідно із статтею 4 Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" за подання позову немайнового характеру.

Варто також зазначити, що згідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивачами заявлені чотири самостійні вимоги немайнового характеру : визнання недійсним договору іпотеки №1407 від 31.08.2017 року; скасувати рішення про реєстрацію права власності від 31.08.2017 року; визнання недійсним договору іпотеки №1408 від 31.08.2017 року; скасувати рішення про реєстрацію права власності від 31.08.2017 року.

Отже, кожен із позивачів за кожну позовну вимогу немайнового характеру повинен сплати судовий збір в сумі по 640,00 гривень за кожну.

Разом з тим, до позову долучена квитанція про сплату судового збору в сумі 1280,00 грн, що є недостатнім. Тому, кожен із позивачів за кожну позовну вимогу немайнового характеру повинен сплати судовий збір в сумі по 640,00 гривень за кожну.

На підтвердження оплати судового збору до Ужгородського міськрайонного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Як вбачається із змісту позовних вимог, позивачами заявлена вимога про визнання недійсним договору іпотеки №1408 від 31.08.2017 року, однак до матеріалів справи зазначений договір не приєднано, тобто відсутній предмет спору.

Окрім цього, до справи долучений договір купівлі-продажу, який зареєстрований у реєстрі за №1407 приватним нотаріусом ОСОБА_4 неналежної якості, який є нечитабельним, що унеможливлює суд зрозуміти зміст викладеного в ньому.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви, з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивачів і надає їм строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачами ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачам.

Враховуючи наведене, керуючись ст. ст. 121, 210 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ПАТ «УкрСиббанк», ТОВ «Кей-Колект», ОСОБА_3, приватного нотаріуса УМНО ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання договорів недійсними та скасування реєстрації в реєстрі речових прав - залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, що не перевищує пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6