№ 468/1659/17-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
_____________________________________________________________
У Х В А Л А

( про залишення заяви без руху )

08.12.2017 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши заяву Виноградівського психоневрологічного інтернату про призначення опікуна над недієздатною особою (заінтересована особа орган опіки та піклування Баштанської райдержадміністрації),

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява Виноградівського психоневрологічного інтернату про призначення опікуна над недієздатною особою.

Дана заява подана без додержання вимог закону.

Згідно ч. 3 ст. 235 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду. Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом.

Відповідно до ч. 1 ст. 234 КПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

При цьому, заявник звертаючись до суду в порядку окремого провадження подав позовну заяву без відповідного обґрунтування її подачі, оскільки позовна заява подається до суду виключно в порядку позовного провадження для вирішення відповідного спору між сторонами.

Згідно з пп. 3,5,6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України заява повинна містити зміст вимог та виклад обставин, якими заявник обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

При цьому, подана до суду заява містить вимоги щодо витребування в органах опіки та піклування подання про призначення в.о.директора Виноградівського психоневрологічного інтернату ОСОБА_1 опікуном ОСОБА_2 та взагалі не містить вимог про призначення опікуна, при цьому, в тексті заяви не міститься обґрунтування щодо звернення заявника до відповідного органу опіки та піклування для отримання ним подання (згідно з вимогами ч.1 ст. 241 ЦПК України та ст.60 ЦК України) про призначення його опікуном (із зазначенням відповідних даних такого звернення) та/або неможливості його отримання.

Більш того, вбачається, що після визнання особи недієздатною їй не встановлювалась опіка взагалі, а призначення опікуна можливе лише після встановлення опіки.

Також до заяви не долучено фактичних даних про відсутність обмежень в призначенні заявника опікуном, встановлених ст. 64 ЦК України та п. 3.2 Правил опіки та піклування, затверджених Наказом Державного комітету України у справах сім'ї та молоді, Міністерства охорони здоров'я України, Міністерства освіти України, Міністерства праці та соціальної політики України від 26 травня 1999 року №34/166/131/88, де визначено обставини, які унеможливлюють призначення певної особи опікуном, серед яких опікунами не можуть бути особи, які: визнані в установленому порядку недієздатними або обмежено дієздатними; перебувають на обліку або лікуються в психоневрологічних та наркологічних закладах; раніше були опікунами чи піклувальниками та з їх вини опіку чи піклування було припинено; позбавлені батьківських прав; інтереси яких суперечать інтересам осіб, що підлягають опіці чи піклуванню; засуджені за скоєння тяжкого злочину.

При цьому, відсутність всіх викладених вище обставин має бути підтверджена відповідними фактичними даними: довідками про відсутність судимостей, відомостями суду та органу опіки та піклування про відсутність даних про визнання особи, що бажає бути призначеною опікуном, недієздатною або обмежено дієздатною, сертифікатами обласних наркологічної та психіатричної лікарень про те, що вказана особа, що бажає стати опікуном, не перебуває на обліку та не лікується у вказаних психоневрологічних та наркологічних закладах, відомостями про те, що така особа раніше не була опікуном чи піклувальником та з її вини опіку чи піклування не було припинено та вказана особа не позбавлена батьківських прав.

Проте, до заяви перелічених вище фактичних даних не додано.

Відповідно до ч.8 ст. 119 ЦПК України якщо заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

Натомість до поданої до суду заяви не долучено довіреність чи інший документ, що підтверджуєповноваження ОСОБА_1 бути представником Виноградівського психоневрологічного інтернату по вказаній справі.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Необхідність сплати судового збору за подання до суду заяви немайнового характеру передбачена також п.п. 4 п. 1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якого ставка судового збору за подання до суду фізичною особою заяви у справах окремого провадження становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що в даному випадку складає 320 грн.

За розгляд Баштанським районним судом Миколаївської області цивільних справ судовий збір сплачується за такими реквізитами: отримувач Державний Баштанський район 22030101, код отримувача 37893760, банк одержувача ГУДКСУ в Миколаївській області, код банку отримувача МФО 826013, р/р 0026, код класифікації доходів бюджету 22030101, у призначенні платежу вказуються слова судовий збір, код ЄДРПО Баштанського районного суду Миколаївської області 02892497.

При цьому, до заяви не долучено квитанцію про сплату судового збору.

Тому заявнику слід сплатити суму судового збору за вказаними реквізитами та надати до суду документ, що підтверджує сплату судового збору за відповідними реквізитами Баштанського районного суду Миколаївської області.

За таких обставин відповідно до вимог ч.1 ст.121 ЦПК України позовна заява підлягає залишенню без руху.

На підставі викладеного та керуючись ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

1.Заяву Виноградівського психоневрологічного інтернату про призначення опікуна над недієздатною особою - залишити без руху.

2.Надати заявнику пятиденний строк для виправлення вказаних в описовій частині ухвали недоліків, який відраховується з дня отримання заявником копії ухвали про залишення заяви без руху.

3.Розяснити заявнику, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною і повернута. Повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

СУДДЯ: