Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 серпня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Трегубенко Л. О. ,

при секретарі - Якимович К. І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Шоста Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно, яке залишилося після смерті його жінки.

Обґрунтовують позовні вимоги тим, що після смерті жінки, ОСОБА_2, яка помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року, залишилось спадкове майно, а саме: 1/3 частки квартири АДРЕСА_1. Померла заповіту не залишала, спадкування здійснюється за законом.

Вказуює, що є чоловіком померлої ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, а тому є спадкоємцем першої черги за законом всіх прав і обов'язків померлої дружини.

Посилаються на те, що є єдиними спадкоємцями померлої, оскільки єдиний син подружжя, ОСОБА_3, помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Звертає увагу суду на те, що у встановлений законом шестимісячний строк звернувся до державного нотаріуса Шостої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини, що залишилася після смерті дружини ОСОБА_2, однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю державної реєстрації права власності на 1/3 частку квартири АДРЕСА_2 у померлої, ОСОБА_2.

Позивач, ОСОБА_1 подав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі з наведених підстав, просить задовольнити.

Представник Київської міської ради за довіреністю, ОСОБА_5, просить ухвалити рішення на підставі наявних доказів відповідно до чинного законодавства, справу розглянути за його відсутності.

Передставник третьої особи , нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_4, надіслала заяву в якій просить слухати справу за відсутністю представника нотаріальної контори.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовні вимоги підтверджені та підлягають задоволенню з наступних підстав.

Суд установив, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла дружина позивача, ОСОБА_2,1940 року народження , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2, актовий запис № 11967 від 03.08.2016 року.

Згідно довідки про показники об'єкта нерухомого майна, виданої Київським міським бюро технічної інвентаризації № 995 від 21.09.2015 р., квартира АДРЕСА_3 має такі показники: загальна площа - 73.6 кв.м.; житлова площа - 46,5 кв.м (а.с.14).

Згідно технічного паспорту квартири АДРЕСА_4, інвентаризаційна справа №995, квартира розташована на 9 поверсі та складається з 3 кімнат: 1-а кімната 13,4 кв.м.; 2-а кімната12,9 кв.м.; 3-я кімната 20,2 кв.м.; кухня 9,2 кв.м.; вбиральня 4,3 кв.м.; коридор 13,6 кв.м.; балкон 1,1 кв.м.(а.с.14,15).

Стаття 1216 ЦК України, визначає, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. ч. 2, 3 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261 - 1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Після смерті дружини позивача відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_5..

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

ОСОБА_1 є чоловіком ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а. с.9).

На момент смерті ОСОБА_2 перебувала у зареєстрованому шлюбі (а.с.9), а тому позивач, як чоловік покійної, є спадкоємцем першої черги за законом, інших спадкоємців немає.

Відповідно до ч. ч. 1, 3, 5 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 1 ст. 1270 ЦК ).

Як вбачається з Витягу про реєстрацію в спадковому реєстрі, 23 грудня 2016 року з дотриманням встановленого законом шестимісячного строку на прийняття спадщини, позивач звернув до державного нотаріуса Четвертої Київської державної нотаріальної контори, ОСОБА_6 із заявою про прийняття спадщини після смерті його дружини ОСОБА_2 (а.с. 13).

Разом з тим, 14.03.2016 р. державний нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої дружини, оскільки спадкоємець не надав правовстановлюючі документи, які підтверджують державну реєстрацію права власності 1/3 частки квартири померлої (а.с. 11).

Відповідно до ст. 60 СК України майно набуте за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Статтею 61 СК України передбачено, що об'єктом права спільної сумісної власності подружжя можуть бути будь-які речі, за винятком тих, які виключені з цивільного обороту.

Дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування та розпорядження майном, що належить їм на праві спільної сумісної власності (ст. 63 СК України).

Згідно ст. 368 ЦК України набуте подружжям за час шлюбу майно є їхнього сумісною власністю.

Статтею 372 ЦК України передбачено, що в разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними.

У зв'язку з вищевикладеними та встановленими у судовому засіданні обставинами справи та дослідженими доказами, суд приходить до висновку про те, що позивач є спадкоємцем першої черги на спадкове майно після померлої ОСОБА_2 - на 1/3 частину квартири АДРЕСА_6.

У зв'язку з вищевикладеним суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача є обґрунтованими та такими , що знайшли своє доведення в ході судового розгляду у зв'язку з чим підлягають задоволенню.

На підставі наведеного, ст. ст. 3, 15, 16, 1216-1218, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 58-60, 64, 88, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності в поряду спадкування за законом після смерті дружини ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, на 1/3 частину квартири АДРЕСА_7, житловою площею - 46,5 кв.м., загально площею - 73,6 кв.м., розташованої на 9 поверсі та складається з 3 кімнат: 1-а кімната 13,4 кв.м.; 2-а кімната12,9 кв.м.; 3-я кімната 20,2 кв.м.; кухня 9,2 кв.м.; вбиральня 4,3 кв.м.; коридор 13,6 кв.м.; балкон 1,1 кв.м.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва в установленому законом порядку.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення, а особам, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, - протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Л. О. Трегубенко