Справа № 639/6641/17
Провадження № 2/639/2554/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Гаврилюк С.М.,

при секретарі судового засідання - Макушенко Т.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: П'ята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради, третя особа: П'ята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер її чоловік ОСОБА_2. Після смерті чоловіка залишився будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1.

Померлим заповіт складений не був. Позивач зазначає, що за відсутності заповіту має місце спадкування за законом. ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем після смерті чоловіка та має право на спадкування за законом у першу чергу.

Для отримання спадщини, як вказує позивач, вона не змогла у встановлений законом строк звернутись із заявою до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки після смерті чоловіка важко захворіла. Таким чином, ОСОБА_1 вважає причини пропуску вказаного строку поважними.

Після одужання, 10.08.2017 позивач звернулась до нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте, у нотаріальній конторі ОСОБА_1 повідомили про те, що строк для прийняття спадщини нею пропущений. У зв'язку з чим позивач звернулась до суду за захистом своїх прав та інтересів.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, посилаючись на викладені у позові обставини.

Відповідачем подано до суду заяву про розгляд справи за відсутності представника Харківської міської ради, в якій також зазначено що відповідач просить ухвалити рішення згідно чинного законодавства України, яке не буде порушувати права третіх осіб.

Третьою особою подано заяву, в якій просили розглядати справу у відсутність представника П'ятої ХДНК та прийняти рішення на розсуд суду.

Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем, приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного.

Спадкодавець ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с. 7). Позивач є дружиною померлого.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Таким чином спадщина відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_3 року і спадкоємець ОСОБА_1 пропустила строк для прийняття спадщини, у зв'язку з чим приватним нотаріусом ХМНО Харківської області Коссе Л.М. 10.08.2017 відмовлено ОСОБА_1 у прийнятті заяви на прийняття спадщини за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 та роз'яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішено судом (а.с. 4).

Виходячи зі змісту положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Частиною першою ст. 1266 ЦК України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Як роз'яснюється у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини.

За змістом норм статей 1268-1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Згідно ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Спадкоємець ОСОБА_1 не проживала разом зі спадкодавцем і пропустила встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись до суду з позовом для визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно з дослідженими у судовому засіданні медичними документами, які містяться в матеріалах справи, ОСОБА_1 у зв'язку з тяжкою хворобою тривалий термін , а саме з 27 травня 2017 року по 10.08.2017 року знаходилась на стаціонарному лікуванні в ДЗ «Дорожня клінічна лікарня» (а.с. 5, 6).

Суд, відповідно вищевказаним дослідженим у судовому засіданні доказам, приходить до висновку про те, що ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2 пропущено з поважної причини, а тому суд вважає необхідним задовольнити позов, визначити ОСОБА_1 додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2.

Керуючись ст.ст. 5, 6, 10, 11, 57, 60, 61, 88, 208, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1223, 1261, 1266, 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: П'ята Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживав за адресою: АДРЕСА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення - шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.М. Гаврилюк