23.06.2017 Справа № 756/4900/17
Справа пр. №2/756/3295/17
ун. №756/4900/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 червня 2017 року м. Київ

Суддя Оболонського районного суду м. Києва Шевчук А.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна, -

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду в порядку цивільного судочинства з позовом до відповідача Оболонського РВ ДВС м. Київ ГТУЮ у м. Києві про зняття арешту з майна.

Суддя, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовну заяву слід залишити без руху з наступних підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно з п.2) ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" №3674-VI від 08.07.2011 року, який набрав чинності з 01.11.2011 року, передбачено, що судовий збір за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.).

Всупереч вищевказаним вимогам, в матеріалах справи відсутній оригінал квитанції про сплату судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою.

Крім того, за приписами п.п.2,5,6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Проте ОСОБА_1 вимоги, передбачені вказаними законодавчими нормами, не виконані.

П.2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" від 03.06.2016 року передбачено, що відповідачем у такій категорії справ може бути боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення.

Таким чином, позивачу ОСОБА_1 слід визначитися з колом осіб у даній справі і їх процесуальним статусом.

Крім того, ОСОБА_1 прохальну частину позовної заяви викладено некоректно, оскільки в ній не зазначено, ким саме було накладено арешт на автомобіль, згідно якої постанови та у якій саме справі. Також позивачем не зазначено жодних доказів існування постанови про накладення арешту на автомобіль марки "Chevrolet Aveo", картка НОМЕР_2 NZA: НОМЕР_1, кузов НОМЕР_3.

Ухвалою Оболонського районного суду м. Києва від 12.05.2017 року позовну заяву залишено без руху та надано строку для усунення недоліків до 31.05.2017 року.

Згідно супровідного листа суду копія ухвали направлена позивачу 24.05.2017 року.

При цьому, станом на 23.06.2017 року вимоги ухвали суду про усунення недоліків позову не виконано.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виправить вказані недоліки, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Оболонського районного відділу державної виконавчої служби м. Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна, - визнати неподаною та повернути позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції шляхом подання в 5-денний строк з дня отримання ухвали апеляційної скарги.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.В. Шевчук