Справа № 569/9403/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2017 року

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Харечко С.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,

В С Т А Н О В И В:

16 червня 2017 року до Рівненського міського суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2, в якому просить: здійснити поділ автомобіля Mitsubishi Space Star, номер шасі XMCLNDG3AF045336, реєстраційний номер НОМЕР_1, який є обєктом спільної сумісної власності, шляхом:

- виділу вказаного автомобіля із спільної сумісної власності подружжя - у власність ОСОБА_2;

- стягнення з ОСОБА_2 на мою користь компенсації за 1/2 частку у власності цього автомобіля у розмірі вартості, встановленої на час розгляду справи.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

У відповідності до вимог п. 4 ч.2 ст. 119ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, в порушення вищевказаних вимог щодо форми та змісту позовної заяви, подавши до суду позовну заяву, позивач не вказала ціни позову та не зазначила в ній доказів, що підтверджують ціну позову.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Із зазначених розяснень убачається, що розмір судового збору за подання позовної заяви визначається позивачем з урахуванням вартості спірного майна.

З огляду на викладене, позивачу слід вказати ціну позову, виходячи із дійсної вартості спірного нерухомого майна, а судовий збір відповідно має сплачуватись, виходячи зі ставок судового збору, які встановлені ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір»: ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення недоліків, а саме:

-зазначити ціну позову;

- долучити до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору, відповідно до ціни позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху.

ОСОБА_3 Юрійовичу строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (п'ять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Харечко С.П.