Справа № 724/1137/17
Провадження № 2/724/665/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 грудня 2017 року Хотинський районний суд Чернівецької області в складі:

головуючого судді: Гураль Л.Л.

секретаря: Рижак П.С.

за участю сторін:

позивача: ОСОБА_1

представника позивача: ОСОБА_2

відповідача: ОСОБА_3

представника відповідача: ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судув місті Хотині Чернівецької області справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

24 липня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Хотинського районного суду Чернівецької області із позовною заявою до ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини, в якій посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її батько ОСОБА_5, який до дня смерті постійно проживав по АДРЕСА_1.

Зазначає, що після смерті батька ОСОБА_5 відкрилася спадщина на спадкове майно:

- житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1;

- земельну ділянку розміром 0.82 га, яка розташована на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належала йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1;

- земельну ділянку розміром 0.5071 га, яка розташовані на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства і належали йому на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_2;

- земельну ділянку розміром 0.81 га, яка розташована на території Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва і належала покійній матері ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в с.Клішківці Хотинського району Чернівецької області. Дана земельна ділянка належала їй на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії НОМЕР_3, яку покійний батько успадкував після матері (так як проживав на день смерті з нею), але не оформив спадкових прав.

Вказує, що спадкоємцями за законом на момент смерті батька була вона та ОСОБА_7, так як вони являються рідними доньками покійного, а після його смерті - домовились про те, що спадщину будуть приймати по факту і спадкове майно буде розділено між ними порівну.

Також зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помирає її рідна сестра ОСОБА_7, яка прийняла спадщину після смерті батька, однак не оформила своїх спадкових справ, а спадкоємцем покійної сестри ОСОБА_7 являється її син ОСОБА_3. Про те, що її покійна сестра подала заяву до нотаріуса про прийняття спадщини вона дізналась тільки в травні місяці 2015 року після звернення до Хотинської державної нотаріальної контори 05.05.2015 року, де їй стало відомо, що вона пропустила строк для прийняття спадщини і його необхідно продовжити.

Враховуючи вищевикладене позивач ОСОБА_1 просить задовольнити позовну заяву в повному обсязі і встановити факт прийняття спадщини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4. після смерті батька ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в с.Клішківці Хотинського району Чернівецької області.

Позивач ОСОБА_1 та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали у повному обсязі та просять їх задовольнити в повному обсязі. Також ОСОБА_1 стверджує, що вступила в управління майном, оскільки після смерті батька користувалася земельною ділянкою для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. До органів нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_1 не зверталася.

Відповідач ОСОБА_3 та його представник ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги не визнають, зокрема вказують, що позивач не вступила в управління майном після смерті батька, а також не зверталася із заявою про прийняття спадщини. Також звертають увагу суду, що державні акти на земельні ділянки перебували в ОСОБА_7, оскільки остання своєчасно прийняла спадщину після смерті батька, а також користувалася земельними ділянками для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Також представником відповідача ОСОБА_4 подано клопотання про залишення позову без розгляду, оскільки поданий в позовному провадженні, однак не містить ознак позову, зокрема відсутній зміст позовних вимог, у зв'язку з чим просить на підставі ст. 121 ЦПК України залишити позовну заяву без руху.

В задоволенні вказаного клопотання суд відмовляє, з врахуванням наступного.

Відносини спадкування регулюються правилами ЦК якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР (далі - ЦК УРСР), у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

Справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім'єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо (п.2 постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008р. «Про судову практику у справах про спадкування»).

Зі змісту даних правовідносин вбачається, що між позивачем та іншим спадкоємцем ОСОБА_3 існує спір про право, а тому дані вимоги підлягають розгляду за правилами позовного провадження.

Вивчивши та дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін та їх представників, свідків, суд вважає, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_5, факт смерті якого підтверджується копією свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_4 від 10.02.2015 року (а.с.15).

Відповідно до копії свідоцтва про народження серії НОМЕР_5 від 20.08.1970 року народилася ОСОБА_1 Згідно копії свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_6 від 24.11.1972 року одружилася і змінила прізвище на ОСОБА_1 (а.с.13-14).

Судом досліджено копію технічного паспорта на житловий будинок з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 та копії державних актів серії НОМЕР_1, серії НОМЕР_2, НОМЕР_3 (а.с.7-12).

Згідно копії довідки № 60 від 03.03.2015 року вбачається, що власником житлового будинку з належними до нього господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_1 являється ОСОБА_5, а його загальна вартість становить 66 706 гривень відповідно до копії довідки № 108 від 22.04.2015 року (а.с.17,19).

Як вбачається з копії відповіді нотаріуса № 358/02-14 від 05.05.2015 року - ОСОБА_1 втратила своє право на спадкування у зв'язку з пропущенням строків для прийняття спадщини і їй необхідно продовжити строк для прийняття спадщини. Разом з цим, ОСОБА_7 вчасно прийняла спадщину після батька, але не оформила своїх спадкових прав на майно. ІНФОРМАЦІЯ_3 помирає ОСОБА_7, після смерті якої спадщину прийняв її син ОСОБА_3 (а.с.18, 20).

Також судом досліджено копію інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №47191487 від 23.03.2017 року, де зазначено, що після смерті ОСОБА_5 заведена спадкова справа (а.с. 21).

Відповідно до копії довідки № 3733 від 17.12.2007 року виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області вбачається, що ОСОБА_1 вступила в управління спадковим майном після смерті ОСОБА_6 (а.с.16).

Згідно з довідками Клішковецької сільської ради №678, 678-1 від 15.03.2017р. після смерті ОСОБА_6 в установлений законом 6-ти місячний строк в управління спадковим майном вступив її чоловік ОСОБА_5 (а.с.61).

Довідки Клішковецької сільської ради від 07.11.2017р. №3535, та №3536 свідчать про те. що на день смерті ОСОБА_6 разом з нею проживав та був зареєстрований чоловік - ОСОБА_5 На день смерті ОСОБА_5 проживав і був зареєстрований один (а.с.86-89).

Відповідно до копії довідки № 2074 від 12.09.2003 року виданої виконкомом Клішковецької сільської ради Хотинського району Чернівецької області вбачається, що ОСОБА_1 своєчасно прийняла спадщину після смерті свого батька ОСОБА_5 (а.с.22).

Судом встановлено, що спадщина відкрилась у період чинності ЦК УРСР, тобто застосовуванню підлягають норми ЦК УРСР про належність спадщини спадкоємцеві з часу відкриття спадщини незалежно від оформлення права на спадщину. На час відкриття спадщини в період чинності ЦК УРСР його нормами було передбачено певні дії, які свідчили про прийняття спадщини, у тому числі прийняття спадщини шляхом вступу у володіння та управління спадковим майном (фактичне прийняття спадщини).

При вирішенні спорів про спадкування, спадщина по яких відкрилась до 1 січня 2004 року, не допускається застосування судами норм ЦК 2003 року, а застосуванню підлягають норми законодавства, чинного на час відкриття спадщини, зокрема ЦК УРСР.

Так, відповідно до правових норм ст. 549 ЦК УРСР - дії, що свідчать про прийняття спадщини - визнається, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини, якщо особи не здійснили дій, що свідчать про прийняття спадщини (ст. 549 ЦК УРСР), можуть звернутися з позовом про продовження строку для прийняття спадщини (ст. 550 ЦК УРСР).

Також згідно відповіді нотаріальних органів позивач ОСОБА_1 втратила своє право на спадкування у зв'язку з пропущенням строків для прийняття спадщини і їй необхідно продовжити строк для прийняття спадщини (а.с.18).

Рішенням Хотинського районного суду Чернівецької області від 15.09.2015р. у справі №724/794/15-ц, залишеного без змін Ухвалою Апеляційного суду Чернівецької області від 22.10.2015р., в задоволенні позову ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовлено. Зокрема судом встановлено, що ОСОБА_1 не обрала спосіб захисту свого права, який визначений ЦК України в редакції 1963 року (а.с.52-54).

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.11.2015р. ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_7, а саме житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, про що внесено відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.55-56).

Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 14.04.2017р. ОСОБА_3 є спадкоємцем майна ОСОБА_7, а саме земельної ділянки, площею 0,8155 га, що розташована на території Клішковецької сільської ради для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_5, про що внесено відомості до державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с.57-58).

Згідно довідки Клішковецькохї сільської ради №1619 від 31.07.2015р. ОСОБА_7 проводила похорони свого батька ОСОБА_5 (а.с.65).

Відповідно до довідки Клішковецької сільської ради №247 від 08.10.2003р. у похованні батька приймали участь усі діти. Після смерті батька ОСОБА_5 розпоряджалась майном донька ОСОБА_7

13.10.2017р. комісією у складі депутата сільської ради, спеціаліста відділу бухгалтерського обліку, та жителів с. Клішківці, був складений акт про те, що протягом 6 місяців після смерті ОСОБА_5, що помер ІНФОРМАЦІЯ_1., фактично вступила в управління та володіння спадковим майном покійного, його донька ОСОБА_7 Зокрема користувалась будинком, підтримувала будинок в належному стані, проводила косметичний ремонт, прибирання прилеглої території, сплачувала рахунки за електроенергію, доглядала сад та город, користувалася пайовими землями, тощо (а.с.68).

Згідно з показами свідків ОСОБА_9 та ОСОБА_10, останні є синами позивача ОСОБА_1 і їм відомо, що позивач інколи відвідувала будинок, що належить померлому ОСОБА_5 Також за господарством доглядала покійна сестра позивача. Крім того, їм відомо, що у позивача є державний акт на земельний пай, однак коли вона його отримала не пам'ятають.

Свідок ОСОБА_11 пояснила суду, що не пам'ятає точної дати смерті спадкодавця ОСОБА_5, при цьому їй відомо, що позивач користувалася майном померлого, інколи приходила до господарства. Також їй відомо, що позивач обробляла земельний пай ще, коли бать був живий, а також після його смерті.

Свідок ОСОБА_12 та ОСОБА_13 повідомили суду, що їм відомо, що догляд за будинком, після смерті батька здійснювала ОСОБА_7, а також обробляла земельні ділянки, які розташовані біля будинку та для сільськогосподарського виробництва, за допомогою членів родини. Позивач ніякої участі в утриманні будинку не приймала.

Свідок ОСОБА_14 повідомила, що у шестимісячний термін після смерті ОСОБА_5 догляд за господарством здійснювала мати відповідача.

Свідок ОСОБА_15 повідомила, що догляд за господарством ОСОБА_5 протягом 6 місяців після його смерті, здійснювала мати відповідача. Позивач не брала участі в управлінні майном покійного батька. Однак ОСОБА_15 відомо, що позивач забрала з будинку батька ікони.

Суд критично відноситься до довідки Клішковецької сільської ради №2074 від 12.09.2003р. (а.с.22), оскільки остання не містить в собі відомостей щодо вступу ОСОБА_1 в шестимісячний термін в управління або володіння спадковим майном ОСОБА_5 Крім того, дана довідка суперечить іншим довідкам Клішковецької сільської ради від 08.10.2003р. №247 (а.с.67), акту Клішковецької сільської ради від 13.10.2017р. (а.с.68).

Доводи позивача, що вона вступила в управління майном померлого ОСОБА_5, а саме земельною ділянкою площею 0,82 га, оскільки в неї перебуває оригінал державного акту на землю, судом до уваги не приймаються з врахуванням наступного.

Зі змісту державних актів на право власності на землю (а.с.10-12), вбачається, що земельні ділянки у власність були видані на підставі рішення Клішковецької сільської ради від 16.10.2001р., однак виготовлені були 17.06.2002р., тобто в шестимісячний термін після смерті ОСОБА_5 Виготовлення даних актів здійснювала ОСОБА_7, як спадкоємець після смерті ОСОБА_5 Однак в подальшому, ОСОБА_7 передала один з державних актів позивачу ОСОБА_1, що не заперечується останньою, для користування земельною ділянкою.

Враховуючи вищенаведене, користування земельною ділянкою позивачем та наявність у останньої оригіналу державного акту на земельну ділянку не є свідченням прийняття її в управління у передбачений законом термін. Крім того, безпідставними є доводи позивача, що остання користувалася речами спадкодавця після смерті, оскільки судом встановлено, що позивач забрала з будинку позивача деякі речі, а саме ікони та фотографії.

Також судом враховується, що позивач після смерті батька не зверталася із відповідною заявою до нотаріальних органів про прийняття спадщини, про що свідчить відсутність в матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Крім того, представником відповідача подано заяву про застосування строків позовної давності до даних вимог.

За змістом частини першої статті 261 ЦК України позовна давність застосовується лише за наявності порушення права особи.

Отже, перш ніж застосовувати позовну давність, суд повинен з'ясувати та зазначити в судовому рішенні, чи порушене право або охоронюваний законом інтерес позивача, за захистом якого той звернувся до суду. У разі коли такі право чи інтерес не порушені, суд відмовляє в позові з підстав його необґрунтованості. І лише якщо буде встановлено, що право або охоронюваний законом інтерес особи дійсно порушені, але позовна давність спливла і про це зроблено заяву іншою стороною у справі, суд відмовляє в позові у зв'язку зі спливом позовної давності - за відсутності наведених позивачем поважних причин її пропущення.

Враховуючи вищенаведене, в задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини слід відмовити з підстав його необґрунтованості.

Відповідно до ст. 88 ЦПК судові витрати зі сплати судового збору покладаються на позивача, у зв'язку з відмовою в позові.

На підставі вищенаведеного такеруючись ст.ст. 3-13, 14, 88, 208, 212-215, 218, 222, 294 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту прийняття спадщини- відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Чернівецької області через Хотинський районний суд терміном десять днів з дня його проголошення, а особам, які не були в судовому засіданні в той же термін і в цьому ж порядку з дня отримання ними копії рішення суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом.

Повне рішення складено 18.12.2017р.

Суддя: Л. Л. Гураль