У Х В А Л А

Іменем України

07 грудня 2017 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Десяннського районного суду міста Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, про стягнення аліментів.

До початку розгляду справи по суті ОСОБА_1 звернувся до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2, в якому просив:

-визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 за місцем проживання його матері - ОСОБА_2, яка зобов'язана не чинити перешкод у його вихованні його батьку ОСОБА_1;

- визначити місце проживання малолітнього ОСОБА_4,. ІНФОРМАЦІЯ_2 за місцем проживання його батька - ОСОБА_1, який зобов'язаний не чинити перешкод у його вихованні його матері ОСОБА_2;

-стягнути з ОСОБА_2 аліменти на користь ОСОБА_1, на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, у розмірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповіного віку щомісячно, починаючи стягувати з 20.03.2017 р. і до досягнення сином повноліття;

-стягнути з ОСОБА_1 аліменти на користь ОСОБА_2 на утримання малолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, у розірі однієї чверті заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку та не менше ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи стягувати з 04.08.2017 року і до досягнення сином повноліття;

-стягнути з відповідача судові витрати.

Зазначена зустрічна позовна заява підлягала залишенню без руху, оскільки форма і зміст зустрічної позовної заяви не відповідали вимогам ст. 124 ЦПК України. Зустрічна позовна заява повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу, а саме:

-виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги;

-зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

-до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ухвали суду, яка занесена до журналу судового засідання від 25 вересня 2017 року зустрічну позовну заяву було залишено без руху з наданням строку на усунення недоліків, надавши строк на усунення недоліків протягом п'яти днів з моменту проголошення її в судовому засіданні.

Одночасно роз'яснено позивачу, що у випадку невиконання ухвали щодо усунення недоліків, зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Витяг з журналу судового засідання щодо зазначеної ухвали була отримана відповідачем ОСОБА_1 в приміщенні суду 26.09.2017 року про, що свідчить підпис відповідача (а.с. 26).

29.09.2017 р. через канцелярію суду ОСОБА_1 на виконання ухвали суду від 25.09.2017 р. подав виправлений зустрічний позов.

Як вбачається з матеріалів зустрічного позову ОСОБА_1 вказані в ухвалі суду недоліки усунув не в повній мірі, а саме, був відсутній документ про сплату судового збору.

Відповідно до ухвали суду, яка занесена до журналу судового засідання від 19.10.2017 року зустрічну позовну заяву було знову залишено без руху з наданням строку на усунення недоліків, надавши строк на усунення недоліків до наступного судового засідання - 07.12.2017 р.

Станом на 07.12.2017 р. на адресу Деснянського районного суду міста Києва жодних документів від позивача щодо сплати судового збору не надходило, що в свою чергу свідчить про те, що вказані в ухвалі суду недоліки не усунуто, що є підставою вважати позовну заяву неподаною та повернути позивачу з її копією та додатками.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду не виконає вимоги ст. ст. 119, 120 ЦПК України, позов вважається неподаним та повертається позивачеві.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що недоліки зустрічної позовної заяви усунуто не було, тому зустрічну позовну заяву слід вважати неподаною і повернути позивачу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про стягнення аліментів, вважати неподаною та повернути позивачу, роз'яснивши право на повторне звернення до суду після усунення обставин, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя: Н.Г.Таран