Провадження № 2/638/885/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 червня 2017 року Дзержинський районний суд міста Харкова в складі:

головуючого судді Семіряд І.В.

при секретарі Романової О.В.

за участю :

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні ОСОБА_3 райсуду міста Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 « Про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », третя особа Десята харківська державна нотаріальна контора, -

ВСТАНОВИВ:

10.10.2016 позивач ОСОБА_4 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_5 « Про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », вказуючи, що 27.03.2014 помер її син ОСОБА_6, який по день смерті мешкав в смт. Кореїз, м. Ялта, Автономної Республіки Крим. Після смерті сина відкрилась спадщина у вигляді нерухомого та рухомого майна, яке розташоване в Автономній Республіці Крим.

Так як АРК є тимчасово окупованою територією, вона своєчасно не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини до відповідної нотаріального контори за останнім місцем проживанням спадкодавця.

Крім неї, є інший спадкоємець ОСОБА_5, який є сином померлого ОСОБА_6 та мешкає в м. Харкові.

Таким чином, позивач вважає, що строк на прийняття спадщини нею був пропущений з вище визначених поважних причин, тому просить суд визначити додатковий строк 3 місяці, для подання заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 заявила клопотання про залишення зазначеної позовної заяви без розгляду, з підстав передбачених пунктом 1статті 11-1 Закону України від 15.04.2015 № 1207-VII « Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України », так як зазначена цивільна справа не підсудна ОСОБА_3 райсуду м. Харкова.

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні заперечувала проти задоволення зазначеного клопотання, так як воно не відповідає вимогам чинного законодавства, вважаючи, що хоча до спадкової маси входить також і нерухоме майно, яке розташоване на території АРК., однак зазначена цивільна справа підсудна саме ОСОБА_3 райсуду м. Харкова, з підстав на які позивач посилається в своєї позовної заяві.

Суд, вислухавши думки учасників судового засідання та дослідивши відповідні матеріали справи вважає, що клопотання представника відповідача ОСОБА_2 підлягає частковому задоволенню, так як позивачем ОСОБА_5 були порушені правила підсудності при звернення з зазначеним позовом до суду, з наступних підстав.

За загальним правилом, відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України, позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Між тим, статтею 114 ЦПК України встановлена виключна підсудність, зокрема, частиною першою вказаної статті передбачено, що позови, які виникають з приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

З позовної заяви ОСОБА_4 та досліджених у судовому засіданні матеріалів, вбачається, що син позивача ОСОБА_6 помер 27.03.2014 в м. Ялта, АРК, Україна. Спадкове майно, яке за життя належало померлому ОСОБА_6, складається також з нерухомого майна квартири № 16, розташованої в будинку № 18 по вулиці Маяковського в смт. Кореїз, м. Ялта, АРК, 1/3 частина якої належала померлому на праві приватної власності.

В пунктах 33, 42 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України № 3 від 01.03.2013 « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ », зазначено, що згідно зі статтею 8 Закону України від 07.07.2010 № 2453-VI « Про судоустрій і статус суддів » ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Суди повинні виходити з того, що правила підсудності справ у цивільному судочинстві можуть визначатися лише процесуальним законом (Рішення Конституційного Суду України від 27.03.2002 № 7-рп/2002 (справа щодо актів про обрання/призначення суддів на посади та про звільнення їх з посад); від 07.05.2002 № 8-рп/2002 (справа щодо підвідомчості актів про призначення або звільнення посадових осіб); від 22.06.2004 № 13-рп/2004 (справа про Дисциплінарний статут прокуратури України)).

Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Таким чином, вказаний позов ОСОБА_4, який виник з приводу нерухомого майна, розташованого в АРК, повинен бути предявлений до відповідного суду за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Між тим, пунктом 1статті 11-1 Закону України від 15.04.2015 № 1207-VII « Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України », передбачено, що у разі якщо останнім місцем проживання спадкодавця є тимчасово окупована територія, місцем відкриття спадщини є місце подання першої заяви, що свідчить про волевиявлення щодо спадкового майна, спадкоємців, виконавців заповіту, осіб, заінтересованих в охороні спадкового майна, або вимоги кредиторів.

Частиною 1 статті 12 зазначеного Закону України передбачено, що у звязку з неможливістю здійснювати правосуддя судами Автономної Республіки Крим та міста Севастополя на тимчасово окупованих територіях, змінити територіальну підсудність судових справ, підсудних розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя судам, та забезпечити розгляд, зокрема, цивільних справ, підсудних місцевим загальним судам, розташованим на території Автономної Республіки Крим та міста Севастополя, - місцевими загальними судами міста Києва, що визначаються Апеляційним судом міста Києва.

При таких обставинах, позов ОСОБА_4 необхідно було подати до Апеляційного суду міста Києва для подальшого визначення підсудності між місцевими загальними судами міста Києва.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України, суд передає справу на розгляд іншого суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилось, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

Крім того, слід зазначити, що позивач ОСОБА_4 06.06.2016 з аналогічними позовними вимогами зверталась до ОСОБА_3 райсуду м. Харкова. Ухвалою ОСОБА_3 райсуду м. Харкова від 31.08.2016, яка була залишена без змін ухвалою судової колегії судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області від 16.02.2017, зазначена позовна заява була повернута позивачу ОСОБА_4 на підставі ст.ст. 109, 114, 115ЦПК України, у звязку з порушенням правил підсудності.

Таким чином, вказана цивільна справа не може бути розглянута ОСОБА_3 райсудом м. Харкова, так як позов поданий з порушенням правил підсудності.

Підстави, передбачені п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України, були виявлені судом після відкриття провадження у справі і до початку розгляду справи по суті.

В пунктах 45, 46 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України № 3 від 01.03.2013 « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ », зазначено, що відповідно до частини четвертої статті 116 ЦПК забороняється передавати до іншого суду справу, яка розглядається судом, незалежно від зміни обставин, що впливають на визначення підсудності справи, крім випадків, установлених частиною першою цієї статті. При цьому вирішення питання про передачу справи на розгляд іншому суду на підставі пункту 1 частини першої статті 116 ЦПК залежить від обґрунтованості клопотання відповідача.

Якщо після відкриття провадження у справі та до початку судового розгляду (розгляду справи по суті - стаття 173 ЦПК) виявиться, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності, суд передає справу на розгляд належному суду незалежно від волевиявлення сторін (пункт 2 частини першої статті 116 ЦПК).

Згідно з пунктом 2 частини першої статті 116 ЦПК, якщо після відкриття провадження у справі та до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності, суд не має права розглядати справу і зобов'язаний передати її на розгляд до суду, якому вона підсудна за законом, оскільки ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Таким чином, зазначену цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 « Про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини » необхідно передати до Апеляційного суду міста Києва для подальшого визначення підсудності між місцевими загальними судами міста Києва.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.109, 114, 116 ЦПК України, п.п. 33, 42, 45, 46 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України № 3 від 01.03.2013 « Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ », п. 1ст. 11-1, ч. 1 ст. 12 Закону України від 15.04.2015 № 1207-VII « Про забезпечення прав і свобод громадян та правовий режим на тимчасово окупованій території України », суд, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника відповідача ОСОБА_2 задовольнити частково.

Цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 « Про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини », третя особа Десята харківська державна нотаріальна контора, передати до Апеляційного суду міста Києва для подальшого визначення підсудності між місцевими загальними судами міста Києва.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-дений строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Семіряд І.В.