Провадження № 2/229/1258/2017
УХВАЛА

19 червня 2017 року м. Дружківка

Суддя Дружківського міського суду Донецької області Рагозіна С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до державного нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИЛА:

16 червня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Дружківського міського суду Донецької області з позовною заявою до державного нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. Вказав, що 28 травня 2016 року померла його тітка ОСОБА_3, яка мешкала за адресою: АДРЕСА_1. Після її смерті відкрилась спадщина на вищевказану квартиру, земельну ділянку у с. Багатир Великоновосільківського району Донецької області та грошового вкладу в «Ощадбанку» України. 19 березня 2010 року ОСОБА_3 склала заповіт, відповідно до якого заповіла все своє майно позивачу та ОСОБА_4, який помер 28 квітня 2016 року. Позивач просить суд надати йому додатковий строк для прийняття спадщини, яка залишилася після смерті ОСОБА_3

Підсудність справ про спадкування визначається за правилами ст. 109 ЦПК. Позови щодо права спадкування за загальними правилами підсудності подаються до суду за місцем проживання (знаходження) відповідача, за винятком позовів щодо нерухомого спадкового майна, які подаються до суду за місцезнаходженням цього майна. Відповідно до ч. 1 ст. 114 ЦПК позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

У п.п. 41, 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» №3 від 01 березня 2013 року, роз'яснено, що перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає. Виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 Цивільного кодексу України.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись у нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Відповідно до статті 66 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за місцем відкриття спадщини.

З урахуванням викладеного на позови спадкоємця про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини поширюються правила виключної підсудності і вони пред'являються за місцем знаходження майна або основної його частини, якщо такі позови виникають із приводу нерухомого майна.

Позивач просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини у вигляді нерухомого майна, а саме квартири в м. Донецьку Донецької області на АДРЕСА_2 та земельної ділянки у с. Багатир Великоновосільківського району Донецької області.

Тобто, цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини підсудна або Великоновосілківському районному суду Донецької області, або Ворошиловському районному суду м. Донецька Донецької області за вибором позивача.

Відповідно до розпорядження голови Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 02.09.2014 №27/0/38-14 розгляд справ, підсудних Ворошиловському районному суду м. Донецька Донецької області, здійснюється Селидівським міським судом Донецької області.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Пунктом 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України встановлено, що заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Керуючись ст. 115, 121 ЦПК України, суддя

ПОСТАНОВИЛА:

позовну заяву позовну заяву ОСОБА_1 до державного нотаріуса Дружківської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини повернути позивачу для подання до належного суду - Великоновосілківського районного суду Донецької області або Селидівського міського суду Донецької області.

Ухвалу суду разом із заявою та всіма додатками до неї надіслати позивачеві.

Ухвала суду набирає законної сили через пять днів з дня проголошення ухвали, якщо продовж цього строку не подана апеляційна скарга, або після розгляду апеляційним судом у разі подання апеляційної скарги.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: С. О. Рагозіна