УХВАЛА

іменем україни

13 червня 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Кицюк В.С., за участю секретаря Піддубняк І.О., розглянувши заяву ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_3 про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2016 року позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_4 про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, в якому просить встановити факт, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, є рідною сестрою ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4., яка на момент смерті була зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1; визнати за ОСОБА_3 право власності на нерухоме майно в порядку спадкування після смерті ОСОБА_5, а саме: на 63/100 частини квартири АДРЕСА_1

08.06.2017 представником позивача була подана заява про забезпечення позову зазначеного вище, яка була передана безпосередньо судді 13.06.2017.

Вирішуючи питання про можливість задоволення заяви, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 151 ЦПК України у заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено:

1) причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов;

2) вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності;

3) інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Відповідно до ч. 4 ст. 151 ЦПК України до заяви додаються також її копії відповідно до кількості осіб, щодо яких просять вжити заходи забезпечення позову, та документ, що підтверджує сплату судового збору за подання заяви про забезпечення позову.

Відповідно до ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Як вбачається з мотивувальної частини заяви підставою звернення ОСОБА_3 до суду стала смерть її сестри ОСОБА_5 та подальша неможливість успадкувати відповідне майно, яке залишилось після неї. Позивач стверджує, що є єдиною спадкоємицею першої черги після померлої сестри, однак під час звернення до нотаріуса нею було з?ясовано про існування іншого спадкоємця, походження якої останній невідомо. Оскільки, правовстановлюючих документів у позивача на момент звернення до нотаріальної контори не було, і за її переконанням та твердженням нотаріуса вони перебувають на зберіганні у чоловіка відповідача, нотаріус відповідно відмовив позивачу у видачі свідоцтва про право власності за законом. Разом з тим, під час спілкування з сусідами, які проживають в ІНФОРМАЦІЯ_2, позивачем було виявлено намагання відповідача здійснити відчуження спірної власності, а саме квартири АДРЕСА_1, шляхом її продажу третім особам.

Виходячи з підстав та предмету позову, зокрема, визнання за позивачем права власності на частину спірної квартири, вимоги які містяться в резолютивній частині заяви, з урахуванням того, що на даний час за твердженням позивача право власності на квартиру зареєстровано за померлою людиною і свідоцтво про право власності ще жодною особою не отримано у нотаріуса, а саме про накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка розташована в місті Києві з забороною вчинення дій щодо її відчуження до остаточного вирішення цивільної справи №760/14515/16-ц, за своїм змістом викладені некоректно. Саме формулювання резолютивної частини заяви не дає можливості чіткого визначення способу забезпечення позову, на якому наполягає позивач, так або шляхом заборони вчинення нотаріусу дій по видачі свідоцтва про право на спадщну або інша заборона розпорядження (при цьому, суд знову звертає увагу позивача на тому, що особа, яка значиться власником, на даний час померла)

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Таким чином, представнику заявника необхідно чітко визначитись з конкретним способом реалізації свого клопотання.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 151-153 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову - залишити без руху.

Роз'яснити заявнику, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В.С. Кицюк