ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2395/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

заочне

"04" жовтня 2017 р. Дарницький районний суд м.Києва в особі судді Вовка Є.І., при секретарі Крамарчук А.О., в приміщенні Дарницького районного суду м.Києва, в судовому засіданні по розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у користуванні житловим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом (остання редакція а.с.34), в якому просив щодо наступного: визнати протиправним перешкоджання ОСОБА_3 у праві користування ОСОБА_2 спільною трикімнатною квартирою АДРЕСА_1; зобов"язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_2 у користуванні спільною трикімнатною квартирою АДРЕСА_1, шляхом забезпечення ОСОБА_2 вільного доступу до спільної трикімнатної квартири АДРЕСА_1; збов"язати ОСОБА_3 передати ОСОБА_2 комплект ключів від замінених ОСОБА_3 замків на вхідних дверях спільної трикімнатної квартири АДРЕСА_1.

В обґрунтування заявлених вимог позивач вказала, що вона є співвласником квартири АДРЕСА_1. Проте, відповідач перешкоджає позивачу у користуванні цією квартирою АДРЕСА_1, зокрема шляхом відсутності її вільного доступу до вказаної квартири АДРЕСА_1, зміною замків на вхідних дверях спільної квартири АДРЕСА_1.

У письмовій заяві представник позивача підтримала позовні вимоги, просила задовольнити позовну заяву, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала, інших клопотань не заявила та не підтримала, доказів що відповідач змінював вказаний замок не надано.

Дослідивши та проаналізувавши наведені дані, всі матеріали справи, враховуючи положення ч.2 ст.64 ЦПК України, суд встановив наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Позивач є співвласником квартири АДРЕСА_1, згідно зі свідоцтвом про право на спадщину за законом від 09 жовтня 2015 року, в якому зазначено, що вказане свідоцтво видане ОСОБА_2 на 1/3 частини квартири АДРЕСА_1 (копія свідоцтва а.с.9, витяг з Державного реєстру речових прав а.с.10). При цьому, позивач, має підстави передбачати можливість порушення свого права власності відповідачем, яким не спростована наявність такої ймовірності.

Відповідно до ч.1 ст.319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.

Відповідно до ч.1 ст.321 ЦК України, право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

При цьому, відповідно до положень ч.1 та ч.2 ст.386 ЦК України: держава забезпечує рівний захист прав усіх суб'єктів права власності; власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

На підставі викладеного, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню, а саме належить: зобов"язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_2 у користуванні квартирою АДРЕСА_1; в задоволенні решти позовних вимог належить відмовити як у неконкретних та не доведених,

Так, відповідно до положень ст.391 ЦК України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.

Проте, відповідно до положень ст.60 ЦПК України: кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

При цьому, наявність, наведених позивачем обставин щодо решти позовних вимог не доведена.

Судом також враховано перевагу норм міжнародного права, а саме, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов»язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Вказаний розумний строк для справи даної категорії визначено згідно з національним законодавством, а саме у ч.1 ст.157 ЦПК України, згідно з імперативними вимогами якої - суд розглядає цивільні справи вказаної категорії протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження по справі (яке було відкрито згідно з ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва Парамонова М.Л. 06 лютого 2017 року - а.с.25, при цьому, справу було передано в провадження судді Вовка Є.І. 07.08.2017 року а.с.3 №1195).

При цьому, відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України - особи, які беруть участь у справі, зобов»язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Суд вважає, що відповідно до вимог ст.88 ЦПК України належить: судові витрати по справі у виді судового збору в сумі 551 грн. 20 коп. стягнути на користь позивача з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.208, 209, 214, 215, 228 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Задовольнити позов ОСОБА_2 частково.

Зобов"язати ОСОБА_3 не чинити перешкод ОСОБА_2 у користуванні квартирою АДРЕСА_1.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Стягнути на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_3 551 грн. 20 коп. - судовий збір.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: