Справа № 147/336/17
Провадження № 2/147/382/17
У Х В А Л А

про залишення без руху

19.04.2017 року смт. Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Вінницької області Волошин І.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Ободівська сільська рада Тростянецького району Вінницької області про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою,

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа Ободівська сільська рада Тростянецького району Вінницької області про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою, а саме просив скасувати запис в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно від 20.12.2016 року щодо реєстрації права власності на земельну ділянку площею 0,0948 га. для ведення особистого селянського господарства, розташовану по вул. Соборна, 299 в с. Ободівка Тростянецького району за ОСОБА_2

За правилами статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України (ст.4 ЦПК України).

Доступ до правосуддя в контексті пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та прецедентної практики Європейського суду з прав людини не може бути абсолютним і підлягає державному регулюванню й обмеженню. Кожна держава встановлює правила судової процедури, зокрема й процесуальні заборони та обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. Доступ до правосуддя здійснюється шляхом точного, послідовного і неухильного дотримання процесуального алгоритму, що передбачений ЦПК.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, вважаю, що у відповідності до правил ст. 121 ЦПК України позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та Закону України про судовий збір.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні станом на 01.01.2017 року становить 1 600 грн.

До суду ОСОБА_1 звернувся в порядку позовного провадження з однією вимогою немайнового характеру.

Згідно п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640,00 грн.

При подачі позову до суду судовий збір позивачем не був сплачений.

Позивачем до позовної заяви додано клопотання про відстрочення сплати судового збору, мотивоване тим, що відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» він належить до категорії осіб, визначених пунктами 1,2,8-12 даного Закону, а саме відноситься до осіб, яких сукупній дохід нижчий від суми прожиткового мінімуму та дорученням Гайсинського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги від 30.01.2016 року № 0202-0177779-04/32 йому було призначено адвоката для надання безполатної вторинної правової допомоги. Тобто факт його соціальної незахищеності та бідності встановлений Гайсинським місцевим центром з надання безоплатної правової допомоги.

Суд, дослідивши матеріали позову та зазначене клопотання, дійшов наступного висновку.

Ставки, розмір, підстави сплати та звільнення від сплати судового збору визначені в Законі України «Про судовий збір».

В частині 2 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» зазначені категорії заяв (позовних заяв), за подання яких до суду судовий збір не справляється.

В статті 5 Закону України «Про судовий збір» визначені пільги щодо сплати судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній участині першійцієї статті.

Тобто, відстрочення від сплати судового збору є правом суду, а також при наявності достатніх підстав вважати, що позивач у звязку із своїм скрутним (незадовільним) матеріальним становищем позбавлений можливості сплатити судовий збір. Ці обставити доказуються позивачем на загальних підставах.

Статтею 13 Закону України «Про безоплатну правову допомогу» встановлено, що безоплатна вторинна правова допомога - вид державної гарантії, що полягає у створенні рівних можливостей для доступу осіб до правосуддя. Безоплатна вторинна правова допомога включає такі види правових послуг: 1) захист; 2) здійснення представництва інтересів осіб, що мають право на безоплатну вторинну правову допомогу, в судах, інших державних органах, органах місцевого самоврядування, перед іншими особами.

Таким чином, в обгрунтування клопотання позивачем не надано належних та допустимих доказів щодо свого скрутного майнового стану. Доказом, що підтверджує майновий стан особи може бути довідка про доходи, розмір отриманої пенсії, стипендії, копія декларації про доходи та інше.

Факт звернення ОСОБА_1 за правовою допомогою до Гайсинського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги не є достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору, як і не є такою умовою наявність у позивачки статусу пенсіонера.

Доручення Гайсинського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги лише свідчать, що позивач є субєктом права на безоплатну вторинну правову допомогу.

У звязку з чим вважаю, що позивачем не надано належних доказів, що дають підстави для висновку про відстрочення сплати судового збору, і тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Згідно зі ст. 121 ч.1 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Виходячи з вищевикладеного, позовну заяву слід залишити без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків вказаних в ухвалі та сплати судового збору у відповідності до вимог Закону України «Про судовий збір».

Актуальні платiжнi реквiзити для перерахування судового збору розміщені на сторінці Тростянецького районного суду Вінницької області офіційного веб-порталу «Судова влада».

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання щодо відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Ободівська сільська рада Тростянецького району Вінницької області про усунення перешкод в користуванні земельною ділянкою залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків не більше пяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати на адресу позивача.

Ухвала про залишення заяви без руху оскарженню не підлягає.

Суддя