печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

16 листопада 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Кирилюк І.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок проведення антитерористичної операції, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 (далі - позивач, ОСОБА_1.) звернувся до суду із позовом до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України (далі - відповідач - 1), Державної казначейської служби України (далі - відповідач - 2, ДКСУ) в якому просить стягнути з відповідачів на його користь матеріальну шкоду в розмірі 371 938 грн. 93 коп. та моральну шкоду в розмірі 200 000 грн.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, одночасно з позовом представником позивача подано клопотання про звільнення позивача від сплати судового збору, обґрунтоване скрутним матеріальним становищем, пов'язаним з втратою житла та іншого майна, відсутністю доходів у позивача.

Згідно ч.ч.1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно пункту 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Надані позивачем докази звільнення його від сплати судового збору суд вважає недостатніми, оскільки долучені до позовної заяви відомості з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків датовані 10.07.2017 р. та містить інформацію за період з 01.01.2016 р. по 31.03.2017 р., в відтак відмовляє у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Так, аналізуючи позовні вимоги ОСОБА_1, суд зазначає, що вони мають майновий та немайновий характер, отже, при звернені до суду із зазначеним позовом, ОСОБА_1 зобов'язаний був сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв як майнового, так і немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1, 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону, за подання до суду позовної заяви майнового характеру , яка подана фізичною особою судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 1 січня прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць установлено у розмірі - 1544 гривні.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом позивач до позовної заяви повинен був додати документ про сплату судового збору в розмірі 4359,39 грн. на наступні реквізити: отримувач коштів УДКСУ у Печерському районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 380 04 897, рахунок отримувача 312 7, банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві, код банку отримувача 82 00 19, код класифікації бюджету 220 30 100, призначення платежу 22030100;050; «Судовий збір», Печерський р/с, 02896745, за (вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору), ПІБ (назва) платника.

Згідно ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Аналізуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 119, 121, 210, 293 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок проведення антитерористичної операції, - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачеві право протягом п'яти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Кирилюк