У Х В А Л А

"28" грудня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді: Астахової О.О.,

при секретарі Наумовій О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову,

в с т а н о в и в:

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 18 серпня 2017 року відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1, поданого в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої внаслідок залиття квартири.

26 грудня 2017 року до суду надійшла заява представника позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову, в якій просить накласти арешт на майно та грошові кошти, що належать відповідачу ОСОБА_3

Заяву про забезпечення позову мотивує тим, що відповідач має намір продати квартиру НОМЕР_1, розташовану за адресою: АДРЕСА_1 яка відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, належить їй на праві власності.

Представник позивача вважає, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог, оскільки належне на праві власності майно відповідача може бути нею відчужене, що змушує його звернутись з даною заявою до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом не пізніше двох днів з дня її надходження без повідомлення учасників справи (учасників третейського (арбітражного) розгляду).

За таких обставин розгляд заяви проводиться без повідомлення сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно із ч.ч. 1-2 ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається як до пред'явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 150 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується накладенням арешту на майно та (або) грошові кошти, що належать або підлягають передачі або сплаті відповідачеві і знаходяться у нього чи в інших осіб;

Частиною 3 ст. 150 ЦПК України встановлено, що заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Предметом позову є відшкодування шкоди, завданої внаслідок залиття квартири у розмірі 25 275,42 грн.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, Реєстру прав власності на нерухоме майно Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна №107979448 від 18.12.2016 року ОСОБА_3 належить на праві приватної власності квартира НОМЕР_1, розташована за адресою: АДРЕСА_1

Також на праві власності відповідачу належать і інші об'єкти нерухомого майна.

У пункті 3 постанови № 9 від 22 грудня 2006 року Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову" підкреслено, що згідно з п. 1 ч. 1 статті 152 ЦПК України позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладання арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до п.4 зазначеної постанови, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має право з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Позивач просить накласти арешт на належне відповідачу майно і грошові кошти.

Разом з тим, суд вважає, що даний вид забезпечення позову не є співмірними із заявленими позовними вимогами про відшкодування шкоди у 25 275,42 грн.

Крім того, представник позивач у заяві про забезпечення позову просить накласти арешт на грошові кошти ОСОБА_3 при цьому не вказуючи в якій банківській установі вони знаходяться та у якому розмірі. Заяви про витребування доказів щодо наявності грошових коштів на банківських рахунках відповідача до суду не надходило.

Більше того, представником позивача не надано доказів того, що існує реальна загроза відчуження майна відповідача, і невжиття заходів забезпечення позову унеможливить виконання можливого рішення суду про задоволення позову, на які він посилається у заяві про забезпечення позову.

Таким чином, суд, перевіривши співмірність та відповідність виду забезпечення позову заявленим позовним вимогам, а також враховуючи, що вжиті заходи забезпечення позову не повинні порушувати права інших осіб, приходить до висновку, що з урахуванням сукупності вищевказаних обставин, відсутні належні правові підстави для забезпечення позову у обраний позивачем спосіб.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 149-153, 259-260, 353-355 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Клопотання представника позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про забезпечення позову - залишити без задоволення.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом п'ятнадцяти днів з дня складання ухвали.

С у д д я :