Справа № 640/5672/17
Київський районний суд м. Харковау складі:
головуючого судді: Нев'ядомського Д.В.
при секретарі: Коломойцеві М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_1 Нумана про розірвання шлюбу,-
В С Т А Н О В И В:
Позивачка звернулась до суду з позовом 11.04.2017 року, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем.
23.06.2017 через канцелярію суду позивачка заявила клопотання про слухання справи без її присутності та без фіксації судового процесу технічними засобами, позовні вимоги підтримує в повному обсязі .Також зазначила, що у разі неявки в судове засідання відповідачки, що належним чином повідомлен про час та місце розгляду справи, причини неявки її невідомі, або якщо причини неявки будуть визнані судом неповажними, на підставі ст. 224 ЦПК України, просить розглядати справу у заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не зявився, про причину неявки суду не повідомив, про час та місце розгляду справи повідомлений своєчасно та належним чином.
Згідно із ч. 1ст. 224 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У відповідності до ч. 2ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цьогоКодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав:
Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 10.07.2015 року.
Дітей від шлюбу не мають.
ОСОБА_1 Нуман є громадянином ОСОБА_2,спільне життя з відповідачем не склалося, шлюбні відносини не підтримують, у зв»язку з тим , що відповідач проживає в ОСОБА_2, внаслідок розбіжностей між сторонами , та тривалої розлуки позивач втратила почуття любові та поваги до відповідача,спільне господарства не ведуть, не мають спільних інтересів, не живуть однією сім»єю з тих підстав, що мають різні характери та погляди на життя,між сторонами постійно виникали сварки, а тому шлюб не може в подальшому існувати, що й стало підставою звернення до суду з даним позовом.
Від позивачки надійшло клопотання, що після розлучення вона залишає собі прізвище «Алтинташ»
Відповідно до ст. 13 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, документи, які були складені, видані чи засвідчені та скріплені офіційною печаткою на території однієї з Договірних Сторін, або їх засвідчені копії не підлягають легалізації на території іншої Договірної Сторони.
Документи, видані офіційними органами Договірних Сторін, мають таку саму доказову силу й на території другої Договірної Сторони.
Відповідно до ст. 23 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, у справах про розірвання шлюбу у випадку, коли один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а інший - громадянином другої, розгляд справи про розірвання шлюбу та роздільне проживання подружжя визначатиметься законодавством Договірної Сторони, на території якої вони мають спільне місце проживання.
Якщо на момент подання заяви про розірвання шлюбу та роздільне проживання один з подружжя є громадянином однієї Договірної Сторони, а другий - другої Договірної Сторони і один з них проживає на території однієї Договірної Сторони, тоді компетентні установи обох Договірних Сторін мають юрисдикцію розглядати справу. У цьому випадку вони застосовують законодавство своєї держави.
Відповідно до ч.2 ст. 3 Сімейного Кодексу України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.
Згідно зі ст. 21 ч.1 Сімейного Кодексу України, шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у органі державної реєстрації актів цивільного стану.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Суд, оцінивши достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, вимоги норм матеріального та процесуального права приходить до висновку, що при таких обставинах подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивача та порушує її права, інтереси і свободи, що має істотне значення, у звязку з чим, шлюб між позивачем і відповідачем підлягає розірванню.
Керуючись ст. ст.3, 10, 11, 15, 21, 57, 60, 61, 88, 169, 174, 212-218, 294, 296 ЦПК України, ст. ст. 110, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України,ст. 13,23 Угоди між Україною та Турецькою Республікою про правову допомогу та співробітництво в цивільних справах, суд,-
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_1 Нумана про розірвання шлюбу задовольнити в повному обсязі.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 09.12.1986 року народженняч та ОСОБА_1 Нуманом ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований в органі з укладання шлюбів Муніципалітету Мармаріс Турецької республіки службовцем по укладанню шлюбів ОСОБА_3 №215/340 ,свідоцтво серія POI № 293157
Після розірвання шлюбу залишити позивачці прізвище «Алтинташ».
Копію рішення направити до Київського відділу реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його оголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя Д.В. Невядомський