Долинський районний суд Кіровоградської області
Справа № 388/1436/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

19.06.2017 м. Долинська

Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Марченко О.І.,

представників ОСОБА_1, ОСОБА_2,

розглянув у відкритому судовому засіданні, у приміщенні суду в м. Долинській заяву ОСОБА_3 про скасування заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Олександрівська сільська рада Долинського району Кіровоградської області про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

У травні 2017 року ОСОБА_3 звернулась до суду з цією заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що 4 квітня 2017 року Долинським районним судом Кіровоградської області винесено заочне рішення.

22 квітня 2017 року ОСОБА_3 отримала копію вищезазначеного заочного рішення від 4 квітня 2017 року. Цим рішенням визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 14 липня 2015 року приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_5, зареєстроване у реєстрі за № 141. Визнано за ОСОБА_4 право власності на земельну ділянку площею 5,4208 га, кадастровий номер :02:000:1507, що знаходиться на території Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області та належала на праві власності спадкодавцю ОСОБА_6, яка померла 6 травня 2008 року у с. Новомихайлівка Долинського району Кіровоградської області.

ОСОБА_3 уважає вищезазначене рішення суду незаконним, оскільки справа розглянута за її відсутності без зясування обставин, що мають значення для справи.

У рішенні суду зазначається, що встановлено згідно довідки Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 03-19/82 від 18 січня 2017 року, що спадкодавець ОСОБА_6 на момент смерті була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, Олександрівська сільська рада, Долинський район, Кіровоградська область, однак не проживала, оскільки цей будинок був непридатний для проживання та демонтований на будівельні матеріали.

За змістом довідки Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 02-19/83 від 18 січня 2017 року ОСОБА_6 на день смерті проживала зі своєю донькою ОСОБА_7, яка померла 19 січня 2013 року за адресою: вул. Перемоги, 6, с. Новошевченкове, Олександрівська сільська рада, Долинський район, Кіровоградська область. На підставі цієї довідки суд дійшов висновку, що ОСОБА_7 є спадкоємицею майна ОСОБА_6 за законом першої черги, яка прийняла спадщину в порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Згідно довідок Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 02-19/804 від 5 грудня 2014 року, № 02-19/371 від 22 березня 2016 року, № 02-19/408 від 10 квітня 2017 року ОСОБА_6 проживала та була зареєстрована по день смерті за адресою: вул. Радянська, 5, с. Новомихайлівка, Долинський район, Кіровоградська область, проживала одна.

З урахуванням вищезазначеного, висновок суду є передбаченим, а тому заочне рішення суду підлягає скасуванню з призначенням справи до судового розгляду.

У судовому засіданні представник ОСОБА_3, ОСОБА_1 заяву підтримав за обставин зазначених у ній, попросив заяву задовольнити.

Представник ОСОБА_4, ОСОБА_2 у судовому засіданні заперечував проти скасування заочного рішення, просив відмовити у задоволенні заяви, оскільки спадкодавець ОСОБА_6 на день смерті фактично проживала за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, починаючи з 2005 року до дня смерті.

Представник Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області у судове засідання не зявився, однак надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності. Зазначає, що ОСОБА_6 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, однак з 2005 року за цією адресою не проживала, оскільки з цього часу проживала зі своєю донькою ОСОБА_7, яка здійснювала її догляд та поховання.

Суд, заслухавши пояснення осіб, які брали участь у справі, дослідивши матеріали справи та підстави заяви про скасування заочного рішення, дійшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом установлено, що заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 7 квітня 2017 року, зокрема визнано недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане 14 липня 2015 року приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Кіровоградської області ОСОБА_5, зареєстроване у реєстрі за № 141. Визнано за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4 право власності на земельну ділянку площею 5,4208 гектарів, кадастровий номер :02:000:1507, що знаходиться на території Олександрівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, що належала на праві власності спадкодавцю ОСОБА_6, яка померла 6 травня 2008 року у с. Новомихайлівка Долинського району Кіровоградської області.

Проведення заочного розгляду справи можливе лише у разі наявності умов, визначених у ст. 224 ЦПК України. Законодавець встановив, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Таким чином, для ухвалення судом заочного рішення необхідно такі умови: неявка відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи. Лише за наявності всіх п'яти умов суд може провести заочний розгляд справи.

У цій справі відповідачка ОСОБА_3 не зявилась у судове засідання та не повідомила про причину неявки, при цьому належним чином повідомлялась про місце та час розгляду справи (а. с. 101). Відповідачка заяву про розгляд справи за її відсутності не надіслала.

Представник позивача ОСОБА_4, ОСОБА_2 у судовому засіданні дав згоду на ухвалення заочного рішення.

Таким чином, суд установив у сукупності всі підстави для можливості проведення заочного розгляду цивільної справи та постановлення у справі заочного рішення.

Відповідно до ч. 1 ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники.

Отже, суд не має підстав для відкладення розгляду цивільної справи у разі неявки в судове засідання відповідача повідомленого належним чином про час та місце розгляду справи, який не повідомив про причину неявки або коли причини неявки судом визнано неповажними. Вказане узгоджується з ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Аналізуючи зміст п. 2 ч. 1 та ч. 4 ст. 169 ЦПК України слід дійти висновку, що у разі повторної неявки відповідача оповіщеного у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення) незалежно від поважності причин неявки відповідача.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно вищевказаного правила, суд може скасувати заочне рішення за наявності одночасно двох умов: неявки відповідача в судове засідання та не повідомлення про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З надісланої ОСОБА_3 заяви про скасування заочного рішення, а також доданих до неї матеріалів не вбачається будь-яких даних та доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, доказів неявки у судове засідання з поважних причин не надано, а відтак відсутні умови, що дають суду підстави скасувати заочне рішення.

Відповідно до вищезазначеного, заява ОСОБА_3 про скасування заочного рішення є необґрунтованою та не підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись статтями 228, 230, 231 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_3 про скасування заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору: Олександрівська сільська рада Долинського району Кіровоградської області про визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину за законом, визнання права власності на спадкове майно.

Розяснити ОСОБА_3, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_8