Справа № 215/3691/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2017 року Тернівський районний суд м. Кривого Рогу

в складі: головуючого - судді Лиходєдова А.В.

при секретарі Малиш Н.В.

згідно вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, без фіксації судового засідання технічними засобами, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського районного суду м. Кривого Рогу цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В :

29.08.2017 р. ОСОБА_1 звернувся до суду зі вказаним позовом, уточнивши його у жовтні 2017 р.. В обгрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_4 померла його мати - ОСОБА_3. Після смерті матері відкрилась спадщина на спадкове майно, а саме на квартиру АДРЕСА_1 та сарай, які належали їй на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Шадріною Л.Г. 31.01.1997 р.. Він 31.07.2017 р. звернувся до нотаріальної контори з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_3, але йому було відмовлено, оскільки спадкова квартира з сараєм була придбана померлою у час перебування в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5, померлим ІНФОРМАЦІЯ_5, який було розірвано, а відтак повинна бути виділена шлюбна доля за померлими для подальшого відокремлення обсягу спадкового майна, яке підлягає успадкуванню. Його батьки - ОСОБА_3 та ОСОБА_5 17.10.1965 р. уклали шлюб. 31.01.1997 р. ОСОБА_3 придбала у спільну сумісну власність з ОСОБА_1 квартиру АДРЕСА_1 разом із сараєм. 12.09.2000 р. шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_3 було розірвано, а з липня 2001 р. вони знову поновили сімейні відносини та постійно проживали за адресою: АДРЕСА_1. Але, оскільки квартира відповідно до договору купівлі-продажу була зареєстрована на праві власності за матір'ю - ОСОБА_3, вона не зверталася з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5. Спадкоємцями після смерті матері є він та його брат ОСОБА_2, який не звертався до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.

Позивач у судове засідання не з'явився, надав суду заяву про підтримку позову та про розгляд справи у його відсутність.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надав суду заяву про визнання позову та про розгляд справи у його відсутність.

Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, перевіривши матеріали справи - докази: копії: свідоцтва про народження; витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі; постанови від 31.07.2017 р. про відмову у вчиненні нотаріальної дії; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу із зазначенням відомостей про другого з подружжя; витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про розірвання шлюбу; свідоцтв про смерть; договору купівлі-продажу квартири; технічного паспорту; реєстраційного посвідчення; довідок відділу реєстрації місця проживання громадян виконкому Тернівської районної у місті ради; акту з місця проживання; висновком експерта (а.с. 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 15, 16, 17, 19-22), судом встановлені такі факти, що мають значення для справи і відповідні їм правовідносини.

17.10.1965 р. між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 було укладено шлюб. Від шлюбу мають двох дітей - ОСОБА_1 та ОСОБА_2. У період шлюбу, 31.01.1997 р. ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу придбала квартиру АДРЕСА_1 та сарай за цією ж адресою. 12.09.2000 р. шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_5 було розірвано, а з липня 2001 р. вони знову поновили сімейні відносини та постійно проживали за адресою: АДРЕСА_1. ІНФОРМАЦІЯ_5 ОСОБА_5 помер. Після смерті ОСОБА_5 до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини ОСОБА_3 не зверталася. ІНФОРМАЦІЯ_4 померла ОСОБА_3. Спадкоємцями після її смерті є її діти - ОСОБА_1, який звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини та ОСОБА_2, який з такою заявою не звертався.

31.07.2017 р. державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори, ОСОБА_1 була видана постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, оскільки спадкова квартира з сараєм була придбана померлою за час перебування в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5, померлим ІНФОРМАЦІЯ_5, який було розірвано, а відтак повинна бути виділена шлюбна доля за померлими для подальшого відокремлення обсягу спадкового майна, яке підлягає успадкуванню.

Пленум Верховного Суду України у своїй постанові № 11 від 21.12.2007 р. «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійним та поділ спільного майна подружжя» зазначив, що при вирішенні майнового спору на підставі ст. 74 СК України «… суд повинен встановити факт проживання однією сім'єю чоловіка та жінка без шлюбу, в період, протягом якого було придбане спірне майно».

Відповідно до абз. 1 ч. 2 ст. 3 СК України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки.

Згідно ст. 74 СК України, якщо жінка та чоловік проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою або в будь-якому іншому шлюбі, майно, набуте ними за час спільного проживання, належить їм на праві спільної сумісної власності, якщо інше не встановлено письмовим договором між ними. На майно, що є об'єктом права спільної сумісної власності жінки та чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою або в будь - якому іншому шлюбі, поширюються положення Глави 8 цього Кодексу.

Відповідно до вимог ст. 60 СК України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу).

Згідно ст. 70 СК України, у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

Згідно до ч. 2 ст. 370 ЦК України, у разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Відповідно до ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у ст. ст. 1261-1265 ЦК України.

Згідно ст. 1264 ЦК України, четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, він не заявив про відмову від неї.

У листі № 24-753/0/4-1 від 16.05.2013 р. Вищого спеціалізованого суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що - визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Після дослідження та оцінки доказів у справі, докази надані позивачем відповідно до ст. ст. 10, 60 ЦПК України, судом вважаються належними та допустимими, згідно до ст. ст. 58, 59 ЦПК України і вони свідчать про обґрунтованість та законність позовних вимог.

На підставі викладеного, ст. ст. 3, 60, 70, 74 СК України, ст. ст. 370, 1218, 1220, 1223, 1261, 1264, 1268 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 58-60, 169, 174, 209, 212-214, 218, 256 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 49,0 кв.м., житловою площею 36,5 кв.м., та сарай площею 4,5 кв.м., спільною сумісною власністю ОСОБА_3 та ОСОБА_5.

Визнати, що ОСОБА_3, померлій ІНФОРМАЦІЯ_4 та ОСОБА_5, померлому ІНФОРМАЦІЯ_5 за життя належало, кожному окремо, по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1 та по 1/2 частині сараю.

Встановити факт проживання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, в період з липня 2001 р. по 15 жовтня 2014 р..

Встановити факт прийняття ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 спадщини, після смерті ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 49,0 кв.м., житловою площею 36,5 кв.м., та сарай площею 4,5 кв.м., в порядку спадкування за законом після смерті його матері - ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Дніпропетровської області, через Тернівський районний суд м. Кривого Рогу, шляхом подачі апеляційної скарги в 10-и денний строк з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: