Справа №: 398/1093/16-ц
провадження №: 2/398/137/17
УХВАЛА

Іменем України

"12" червня 2017 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Нерода Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29, ОСОБА_30 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_31, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29, ОСОБА_30 про визнання права власності.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03.02.2017 року задоволено заяву ОСОБА_1 про поновлення строку для усунення недоліків даної позовної заяви.

Представником позивача подано заяву про усунення перешкод у відкритті провадження та вирішення питання про відкриття провадження в даній справі.

Вказану заяву мотивує тим, що ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 09.11.2016 року скасовано ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 20.07.2016 року та повернуто матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання права власності на майно та визнання договорів дарування недійсними до Олександрійського міськрайонного суду для вирішення питання про відкриття провадження у справі, проте, на його думку, суд першої інстанції не врахувавши, що ним вже усувалися недоліки позовної заяви, обмежився лише вирішенням питання про поновлення строку на усунення вказаних недоліків. Тому вважає вимоги щодо усунення недоліків позовної заяви виконаними, а недоліки усуненими та просить вирішити питання про відкриття провадження у справі.

Дослідивши матеріали справи судом встановлено наступне.

Ухвалою апеляційного суду Кіровоградської області від 09.11.2016 року скасовано ухвалу Олександрійського міськрайонного суду від 20.07.2016 року про повернення вказаної заяви з підстав не вирішення питання про поновлення строку на усунення недоліків позовної заяви, а матеріали позовної заяви ОСОБА_1 направлено до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

На виконання ухвали апеляційного суду Кіровоградської області від 09.11.2016 року, Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області постановлено ухвалу від 03.02.2017 року, якою позивачу поновлено строк для усунення недоліків.

Отримавши 11.05.2017 року копію даної ухвали Олександрійського міськрайонного суду, представник позивача надав заяву про те, що нібито усунув недоліки позовної заяви.

Однак, з його твердженнями про виконання вимог Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області щодо усунення недоліків погодитися не можна з наступних підстав.

Представник позивача зазначив про направлення свого представника для усунення недоліків в частині зазначення відповідачів ОСОБА_32, ОСОБА_33 та ОСОБА_34, а також для підписання копії позовних заяв та надання необхідної кількості додатків до них, але у період з отримання відповідної ухвали та по час постановлення даної ухвали представник позивача не виконав зазначених вимог.

Твердження представника позивача про те, що вимога про визнання недійсним правочину є взаємоповязаною з вимогою про визнання права власності та не підлягає оплаті відповідно до ставок судового збору як для вимог немайнового характеру не ґрунтується на вимогах законодавства.

Суд звертає увагу, що відповідно до розяснень Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10 до позовних заяв немайнового характеру відносяться вимоги, які не підлягають вартісній оцінці (наприклад, якщо позовну заяву про визнання договору (правочину) недійсним подано без вимоги застосування наслідків, передбачених статтею 216 ЦК). За подання до суду таких заяв сплачується судовий збір згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Для з'ясування питання про те, які вимоги відносяться до майнових, а які - до немайнових, суди повинні також враховувати роз'яснення, викладені у пункті 6 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30 березня 2012 року № 5 "Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів, що виникають із кредитних відносин".

Зазначеним передбачено, що при пред'явленні позову про визнання недійсним кредитного договору, договорів іпотеки, застави, поруки без застосування наслідків їх недійсності розмір судового збору обчислюється із ставок, встановлених законом за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, оскільки такі вимоги не є майновими та не підлягають грошовій оцінці.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Оскільки позивачем сплачено 6 890 грн. 00 коп. судового збору для позовної заяви майнового характеру, останній повинен доплатити судовий збір за заявлені вимоги немайнового характеру.

Зважаючи на викладене, позивачем не виконано вимог ухвали суду щодо сплати судового збору, внесення до позовних вимог місця розташування (назви вулиці) торгівельного центру, про визнання права власності на частку в якому останній ставить вимоги, не вирішено питання про внесення або невнесення до коло відповідачів ОСОБА_35 та ОСОБА_36, який останній зазначає як реальних власників спірного майна, не надано підписаних копій позовних заяв з додатками відповідно до кількості сторін, що беруть участь у справі, не надано медичної довідки або наказу про відрядження на підтвердження поважності причин пропуску строку для усунення недоліків позовної заяви.

Крім того, представник позивача просить суд відстрочити сплату судових витрат до отримання результатів судової будівельно технічної експертизи, і визначити розмір судового збору на підставі результатів цієї експертизи, про призначення якої має намір заявити клопотання у судовому засіданні.

Відповідно до розяснень Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року №10 судові витрати - передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

При здійсненні правосуддя у цивільних справах суди повинні вирішувати питання, пов'язані з судовими витратами (зокрема, щодо відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх сплати), у чіткій відповідності до Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК), Закону України від 08 липня 2011 року № 3674-VI "Про судовий збір" (далі - Закон № 3674-VI), а також інших нормативно-правових актів України, забезпечуючи при цьому належний баланс між інтересами держави у стягненні судового збору за розгляд справ, з одного боку, та інтересами позивача (заявника) щодо можливості звернення до суду, з другого боку.

Згідно із главою 8 розділу I ЦПК судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Враховуючи викладене, відсутність посилання на майновий стан позивача та доказів неможливості сплати останнім судового збору у необхідному обсязі, тому відсутні підстави для задоволення клопотання представника позивача про відстрочку сплати судових витрат.

Від позивача надійшла письмова заява, в якій він вказує на виконання всіх вимог ухвали, хоча фактично вимоги Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області не виконані.

Оскільки вимоги ухвали Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 03.02.2017 року про усунення недоліків не виконані, тому підстав для відкриття провадження у справі немає і позов підлягає поверненню.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач у встановлений строк не виконає вимоги ухвали судді, заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 підлягає поверненню.

Керуючись ч. 2 ст.121 ЦПК України, суддя, -,

УХВАЛИВ :

Відмовити у задоволенні клопотання про відстрочку сплати судових витрат.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_31, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29, ОСОБА_30 про визнання права власності повернути.

Апеляційна скарга може бути подана протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали до апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд.

СУДДЯ: Л.М. НЕРОДА