Справа № 758/7687/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року суддя Подільського районного суду м.Києва Декаленко В. С., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна, третя особа: Опікунська рада Подільської РДА в м. Києві,-

В С Т А Н О В И В :

Заявниця звернулася до суду із заявою про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна.

Дослідивши матеріали заяви, приходжу до висновку, що вона (заява) подана з порушенням вимог чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту, а тому підлягає залишенню без руху для усунення недоліків, виходячи з наступних підстав.

Стаття третя ЦПК України визначає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 11-1 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

За приписами спеціальної норми, якою є стаття 238 ЦПК України і яка встановлює вимоги до змісту заяв про визнання фізичної особи недієздатною, у такій заяві повинні бути викладені обставини, що свідчать про хронічний, стійкий психічний розлад, внаслідок чого особа не здатна усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними.

Зі змісту вказаної норми вбачається, що вона встановлює спеціальні вимоги до заяв вказаної категорії справ зважаючи на їх специфіку в той же час не визначає загальних вимог, які ставляться до їх форми у зв'язку з чим вважаю за необхідне застосувати до заяви заявника загальні норми, які встановлюють вимоги до форми та змісту позовних заяв, якими є ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Так стаття 119 ЦПК України зокрема визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Мною встановлено, що заявницею незважаючи на вимоги вказаних норм чинного цивільно-процесуального закону не конкретизовано змісту свої вимог, зокрема не обґрунтовано нормами процесуального права підстави об'єднання в одній заяві вимог про визнання громадянина недієздатним, встановлення опіки і призначення опікуна, виходячи з того, що лише після того як особа буде визнана недієздатною і рішення вступить в законну силу, що буде свідчити, що вона (особа) позбавлена цивільної дієздатності, що є єдиною підставою для призначення їй опікуна, можливо ставити питання про вчинення таких процесуальних дій і повноваження із здійснення яких має лише відповідний орган опіки та піклування (наявне суб'єктивно право на внесення подання про встановлення опіки та призначення опікуна).

Крім того, згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду заяви у справах окремого провадження справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ЗУ «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 01.01.2017 року в Україні встановлено прожитковий мінімум для працездатних осіб на рівні 1 600, 00 грн.

Враховуючи вищевикладене, а також характер поданої до суду заявницею заяви, яка підлягає розгляду в порядку окремого провадження, за її подачу остання повинна була сплати судовий збір в розмірі 320, 00 грн., однак останньою незважаючи на вимоги ч. 5 ст. 119 ЦПК України, ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» не надано до суду відповідного документу, що підтверджує сплату судового збору у вищезазначеному розмірі.

Мною не можуть бути взяті до уваги її посилання на те, що у відповідності до ч. 2 ст. 240 УПК України судові витрати, пов'язані з провадженням справи про визнання фізичної особи недієздатною відносяться за рахунок держави, оскільки ст. 79 ЦПК України визначає, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

На даний же час таким законом, який визначає розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати при зверненні з позовом до суду в порядку цивільного судочинства є ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 року із змінами та доповненнями, норми якого не звільняють від сплати судового збору осіб, які звертаються до суду із заявами про визнання фізичних осіб недієздатними.

З врахуванням вищевикладеного, приходжу до висновку про доведеність тієї обставини, що заява не може вважатися такою, що відповідає вимогам чинного цивільно-процесуального законодавства, які ставляться до її форми та змісту.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, ст.ст. 3, 4, 5, 6 ЗУ «Про судовий збір», керуючись ст.ст. 3, 11, 79, 118, 119, 120, 121, 238 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про визнання особи недієздатною, встановлення над нею опіки і призначення опікуна, третя особа: Опікунська рада Подільської РДА в м. Києві - залишити без руху.

Надати заявниці строк в 2 (два) дні з дня отримання ухвали, для усунення недоліків.

Роз'яснити заявниці, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали заяви будуть вважатись неподаними і повернуті їй.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяВ. С. Декаленко