ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4757/17
Провадження № 2/210/2129/17
У Х В А Л А

іменем України

"30" жовтня 2017 р.

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2, розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування Виконкому Металургійної районної у місті ради про визначення порядку спілкування з онукою, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування Виконкому Металургійної районної у місті ради про визначення порядку спілкування з онукою.

Ознайомившись із матеріалами позову, вважаю, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених ЦПК України, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Однак, позивачем в порушення вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України не було надано додатків для відповідачів та третьої особи.

Також, згідно з п. 7 Постанови № 2 від 12.06.09р. Пленуму Верховного суду України, позовна заява за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Тобто, зазначена норма визначає право на звернення до суду у випадку наявності спору.

Так позивач зазначає, що її син ОСОБА_4 подав заяву до Органу опіки та піклування Виконавчого комітету Металургійної районної у місті ОСОБА_1 ради про вивчення умов і прийняття рішення про способи участі його і ОСОБА_5 в вихованні онуки ОСОБА_3. Проте, як вбачається з позову, син позивачки ОСОБА_4 є відповідачем по справі, тобто ним особисто порушуються права позивача на її учать у вихованні дитини. Однак з викладених обставин неможливо встановити, якими саме діями відповідач ОСОБА_4 порушує права, свободи чи інтереси позивача, що викликає сумніви у існуванні спору між сторонами. Крім того, позивачу слід уточнити обставини справи та зазначити якими саме діями відповідачі чинять перешкоди у спілкуванні з онукою.

Згідно із статтею 119 ЦПК України позовна заява подається у письмовій формі. Позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 257 СК України батьки чи інші особи, з якими проживає дитина, не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Статтею 263 СК України встановлено, що спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 цього Кодексу.

Згідно ч. 1 ст. 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод.

Таким чином, законодавством передбачено попереднє звернення до органів опіки та піклування для вирішення спірних питань з приводу побачень з дитиною.

Вивчаючи позовну заяву та додані до неї матеріали, не встановлено, що позивачка зверталася до органу опіки та піклування за консультацією з приводу спілкування з онукою, оскільки до позову не додано рішення органу опіки та піклування з приводу вирішення питання про її участь у вихованні онуки.

Крім того, згідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ №10 від 17.10.2014 відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі ст. 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, звільнення від сплати судового збору позивачу по справі, або його відстрочення, можливо за наявністю достовірних та належних доказів того, що вона взагалі не спроможна сплатити судовий збір, а у разі його сплати вона не зможе забезпечити свої звичайні життєві потреби.

Проте, позивач, обґрунтовуючи своє клопотання, не надала жодного письмового підтвердження скрутного майнового стану, а також документальних підтверджень розміру її доходів, що також вказувало б на непомірність ставки судового збору.

Відповідно до ч.1ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, вважаю, що позовну заяву необхідно залишити без руху, оскільки потрібно надати позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст.119,120,121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, третя особа орган опіки та піклування Виконкому Металургійної районної у місті ради про визначення порядку спілкування з онукою залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня її отримання, та роз'яснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: В. Є. Сільченко