Справа № 645/1309/17
Провадження № 2/645/1233/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

26 травня 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Іващенка С.О.

секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

розглянув у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_2 до Харківської міської ради, про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Харківської міської ради, в якому просить суд визначити їй додатковий строк для прийняття спадщини після смерті бабусі - ОСОБА_3 протягом одного місяця з дня набрання рішенням законної сили.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що 28 липня 2016 року померла її рідна бабуся ОСОБА_3, після її смерті залишилася спадщина на 26/100 частин квартири №19, приміщення №2, житловою площею 16,7 кв.м. за адресою: м.Харків, вул. Межлаука, буд.4, що належить спадкодавцеві на підставі договору дарування. Згідно заповіту ОСОБА_3 все майно вона заповіла ОСОБА_2 На початку березня, вона звернулася до ХДНК №12 з питанням про оформлення спадщини, але їй було оформлені в усній формі, у звязку пропуском строку на прийняття спадщини, який вона пропустила з поважних причин, оскільки має на утриманні двох малолітніх дітей, а також брак коштів для подачі заяви. Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_3 не має.

У судове позивач не зявилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася заздалегідь і належним чином, надала суду заяву з проханням розглянути справу у її відсутність, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.

Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не повідомив, був повідомлений належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений належним чином .

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України Про судоустрій та статус суддів від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність позивача та відповідача, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.

Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.

У ході судового розгляду встановлено, що 28 липня 2016 року померла ОСОБА_3, про що 30 липня 2016 року Харківським міським відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області був виконаний відповідний актовий запис про смерть №11387 (свідоцтво про смерть серія І-ВЛ№553155 від 30.07.2016 року).

На час смерті, ОСОБА_3 на праві власності належало 26/100 частин квартири №19, приміщення №2, житловою площею 16,7 кв.м. за адресою: м.Харків, вул. Межлаука, буд.4, на підставі договору дарування квартири від 09.06.2006 року, посвідченого приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_4, р.№.4286.

24.07.2015 року ОСОБА_3 склала заповіт, посвідчений державним нотаріусом Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_5, яким розпорядився все належне їй майно, де б таке не було, та з чого б воно не складалося і взагалі все те, на що за законом вона матиме право на день смерті, заповідає своїй онуці ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1.

У відповідності до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно із ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців з дня відкриття спадщини, який позивачкою було пропущено.

Судом встановлено, що позивачем був пропущений строк для прийняття спадщини, встановлений ст. 1270 ЦК України, у звязку з сімейними обставинами, наявністю на утриманні малолітніх дітей, а також скрутним матеріальним становищем.

При таких обставинах, суд вважає, що позивач пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини.

Відповідно до ч.3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30. 05. 2008 року, «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити їй додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного і керуючись ст.. 1272 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 212-215, 224-226 ЦПК УкраїниЦПК України, суд

ВИРІШИВ :

Позов ОСОБА_2 до Харківської міської ради, про продовження строку для подачі заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті ОСОБА_3, померлої 28 липня 2016 року, актовий запис №11387, - один місяць, з дня набрання рішенням законної сили.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Головуючий-суддя: