Справа № 755/9543/17
У х в а л а

"06" жовтня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України за позовною заявою ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про визнання незаконними дій та бездіяльності, відшкодування шкоди, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду із позовом у якому просить визнати незаконними дії та бездіяльність Держави Україна, яка не забезпечила йому, як власнику та генеральному директору приватного підприємства «Виробничо-Дистрибюторська Компанія «Дім Вина «СКАЛА», права на справедливий і відкритий розгляд Господарським судом м. Києва, впродовж 2013-2017 років, позову ПП «ВДК «Дім Вина «СКАЛА» у справі № 910/6889/13 у продовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, яка не забезпечила належного права на ефектний засіб правового захисту у відповідному національному органі, яка не забезпечила рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом, яка не забезпечила обов'язковість судового рішення, а саме, не врахування Господарським судом м. Києва в рішенні від 27.03.2017 у справі № 910/6889/13 (суддя Марченко О.В.) вимог постанови Вищого Господарського суду України від 08.06.2016, в частині того, що: «між сторонами виникли деліктні правовідносини, які є одним із видів позадоговірних зобов'язань, і регулюються положеннями ст. 22 і глави 82 ЦК, суди обох інстанцій одночасно застосували до спірних правовідносин норми ст. 623 ЦК України та cт. 224, 225 ГК України, які регулюють правовідносини відшкодування збитків, що виникають з договорів», яка надмірно затягнула вирішення Господарським судом м. Києва справи № 910/6889/13, в результаті чого прийняте незаконне рішення від 27.03.2017 у справі № 910/6889/13 (суддя Марченко О.В.).

Захистити цивільне право та інтерес ОСОБА_1 - генерального директора приватного підприємства «Виробничо-Дистрибюторська Компанія «Дім Вина «СКАЛА» також у інший спосіб встановлений законом.

Стягнути з Державного бюджету України на користь ОСОБА_1 - генерального директора приватного підприємства «Виробничо-Дистрибюторська Компанія «Дім Вина «СКАЛА» спричинену шкоду у вигляді неотриманої авторської винагороди (рояльті) в сумі 510 000 грн. 00 коп., спричинені збитки у вигляді неотриманого доходу (упущеної вигоди) в сумі 513 338,58 грн., спричинені збитки у вигляді втраченої ділової репутації (гудвілу) в сумі 615 000 грн. 00 коп. а також моральну шкоду в сумі 208 000 грн. 00 коп.

Крім того, просить відстрочити сплату судового збору за подання позовної заяви до прийняття рішення у справі. Мотивуючи тим, що у зв'язку з систематичними незаконними діями господарського суду м. Києва та правоохоронних органів щодо нього протягом 2012-2017 років, він на сьогодні знаходиться у скрутному матеріальному становищі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, єдиною підставою для звільнення або відстрочення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору у визначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, позивачем не надано суду доказів на підтвердження його майнового стану, який ускладнює здійснення ним оплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду, як, як єдиної підстави, визначеної Законом, для такого відстрочення.

А відтак, клопотання ОСОБА_1 про відстрочення судового збору задоволенню не підлягає.

Вивчивши матеріали позовної заяви, суддя приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

За ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, позивач не вказує ціну позову, а тому даний недолік підлягає усуненню.

Також, позовна заява не оплачена належним чином судовим збором.

Із матеріалів позовної заяви убачається, що позивачем подано позов, який одночасно містить три вимоги немайнового характеру (визнання незаконними дії та бездіяльність Держави; стягнення моральної шкоди; захист цивільного права та інтересу позивача) а також вимоги майнового характеру( стягнення шкоди у вигляді не отриманої авторської винагороди (рояльті) в сумі 510 000 грн. 00 коп.; збитки у вигляді неотриманого доходу (упущеної вигоди) в сумі 513 338,58 грн.; збитки у вигляді втраченої ділової репутації (гудвілу) в сумі 615 000 грн. 00 коп.,

Відповідно до п. п. 1-2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою до суду позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. За подачу позовної заяви немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною 3 статті 6Закону України «Про судовий збір» передбачено те, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно із ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень.

Як убачається із матеріалів справи ОСОБА_1 на підставі квитанції №0.0.806016443.1 від 17.07.2017 року сплачено 640,00 грн. судового збору за подання позовної заяви до суду.

Таким чином, позивачу необхідно здійснити доплату судового збору за трьома вимогами немайнового характеру у розмірі 1920,00 грн. (1600 х 0,4 х 3), а також визначити ціну позову за вимогами майнового характеру та здійснити оплату судового збору у розмірі 1% від означеної ціни позову але не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за мінусом 640,00 грн. сплаченого судового збору, що на даний час складає 7 360,00 грн. (5х1600 грн. - 640,00 грн.), а всього 9 280,00 грн. (7 360,00 грн. + 1920,00 грн) або якщо у позивача є пільги, необхідно надати докази звільнення від сплати судового збору.

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суддя вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відмовити позивачу ОСОБА_1 у клопотанні про відстрочення сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державної казначейської служби України про визнання незаконними дій та бездіяльності, відшкодування шкоди - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: