Справа №639/606/17
Провадження №2/639/952/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 жовтня 2017 рокуЖовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Кричевської В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Жовтневого районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування в зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення»,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача звернувся до Жовтневого районного суду м. Харкова із позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення донарахування, в якому просив суд ухвалити рішення на підставі якого стягнути з відповідача на користь АК «Харківобленерго» донарахування у розмірі 1 394,74 грн. у зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення», а також стягнути з відповідача судовий збір.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що під час перевірки 17.01.2015 року електроустановки квартири АДРЕСА_1, де проживає відповідач ОСОБА_1, виявлено факт монтажу відкритої електропроводки поза приладом обліку. Електрична енергія споживається, але не нараховується приладом обліку, що є порушенням п. 42, п.48 «Правил користування електричною енергією для населення».

Виявлені порушення були зафіксовані в акті.

Позивач зазначає, що АК «Харківобленерго» було завдано збитків, у зв'язку з чим представник позивача і був змушений звернутися до суду з даним позовом.

Представник позивача ОСОБА_2, яка діє на підставі довіреності, в судовому засіданні позов АК «Харківобленерго» підтримала та дала пояснення про обставини, які зазначені у рішенні вище.

Відповідач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3, який діє на підставі доручення для надання безоплатної вторинної правової допомоги від 24.05.2017 року, в судовому засіданні позов АК «Харківобленерго» не визнали, просили відмовити у його задоволенні.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

За приписами статті 1 ЦПК України, завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі статтями 3, 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до ст.ст. 10, 11 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється виключно на засадах змагальності сторін.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Згідно з вимогами ст. 214 ЦПК України, під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Так, в судовому засіданні було встановлено, 17 січня 2015 року працівниками АК «Харківобленерго» за адресою: м. Харків, вул. Комбайнівська, б. 13/15, кв. 11 було проведено технічну перевірку розрахункових засобів обліку та було виявлено факт порушення споживачами Правил споживання електричної енергії шляхом монтажу відкритої проводки поза межами приладу обліку №20792983 внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується, про що складено Акт порушення №204142. (а.с. 4-5)

Згідно вказаного Акту, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача ОСОБА_4 (абонент згідно бази даних АК «Харківобленерго»), було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: м. Харків, вул. Комбайнівська, б. 13/15, кв. 11, порушив вимоги п. 48 ПКЕЕН та умови договору, а саме, монтаж відкритої електропроводки поза приладом обліку №20792983, електроенергія споживається, приладом обліку №20792983 не враховується.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року (з наступними змінами та доповненнями) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики (НКРЕ) України від 04 травня 2006 року № 562 та зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 04 липня 2006 року за № 782/12656 з наступними змінами та доповненнями (далі - Методика).

Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.

Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.

Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Як вбачається з матеріалів справи акт №204142 року підписаний трьома представниками енергопостачальника, а споживач ОСОБА_4 від зауважень та від підпису в акті відмовився. (а.с. 4-5)

Крім того, 17.01.2015 року працівниками АК «Харківобленерго» було складено Акт технічної перевірки розрахункових засобів обліку до 1кВ побутового сектору за №9096, в якому також зазначено, що технічну перевірку проведено в присутності споживача ОСОБА_4, який від підпису відмовився. ( а.с. 6)

В судовому засіданні представник позивача зазначила, що прізвище споживача в актах зазначено згідно бази даних абонентів АК «Харківобленерго», чи була присутня при складанні актів відповідач ОСОБА_1, їй не відомо.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні категорично заперечувала проти складання акту працівниками АК «Харківобленерго» в її присутності. Також відповідач пояснила, що у вищезазначеній квартирі вона проживає одна, особа на прізвище ОСОБА_4 їй не відома.

Отже, будь-яких належних та допустимих доказів відносно того, що гр. ОСОБА_4 був присутній при складанні акту про порушення від 17.01.2015 року та акту технічної перевірки від 17.01.2015 року, який від зауважень та підпису відмовився, матеріали справи не містять.

Відповідно до вимог п. 53 Правил 27.03.2015 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН.

Як вбачається з Протоколу засідання комісії, на якій розглядався акт порушення відносно споживача ОСОБА_4, визначений обєм неврахованої електроенергії складає 2525 кВ/г, збитки нанесені АК «Харківобленерго» внаслідок порушення відповідачами ПКЕЕН, згідно з рахунком складають 1394,74 грн. ( а.с. 7 )

З розрахунку обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН вбачається, що він проведений та складений АК «Харківобленерго» по акту №204142 від 17.01.2015 року на імя ОСОБА_4 за адресою: АДРЕСА_2. ( а.с. 8)

Відповідно до ст. 1166 ч.1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Представник позивача в судовому засіданні просить відшкодувати майнову шкоду, яка була заподіяна незаконними діями особи, у звязку з самовільним підключенням до електромереж і споживання електроенергії без приладів обліку в квартирі АДРЕСА_3 з відповідача ОСОБА_1, посилаючись на те, що вона проживає за вищевказаною адресою.

Статтею 10 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Підстав для звільнення від доказування в даному випадку судом не вбачається.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Статті 58 та 59 ЦПК України вказують на те, що докази повинні бути належними та допустимими.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 пояснила, що з 1958 року вона зареєстрована та проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1.

Зважаючи на те, що акт про порушення №204142 від 17.01.2015 року було складено відносно гр. ОСОБА_4, суд вважає недоведеним факт порушення п.48 «Правил користування електричною енергією для населення» відповідачем ОСОБА_1

Будь-яких належних та допустимих доказів стосовно того, що шкоду було заподіяно відповідачем ОСОБА_1, в супереч вищезазначеним нормам закону, представник позивача суду не надав.

Отже, у суду відсутні докази щодо розкрадання електричної енергії саме відповідачем ОСОБА_1, а отже у задоволені позову АК «Харківобленерго» про стягнення з неї в якості відшкодування матеріальної шкоди в розмірі 1 394,74 грн. слід відмовити.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати не перерозподіляються.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 5, 8, 10, 11, 15, 57-60, 88, 169, 208-210, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 714, 1166 ЦК України, ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.09.1997 року, п.п. 42, 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовної заяви Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення донарахування в зв'язку з порушенням «Правил користування електроенергією для населення» відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту одержання його копії.

Суддя В.В. Труханович