Справа № 548/710/16-ц
Провадження №2-п/548/5/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.10.2017 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді- Миркушіної Н.С.

за участю секретаря - Комаренко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року, в обгрунтування якої вказала, що заявницею 19 червня 2017 року поштою було отримано копію Постанови про прийняття виконавчого провадження від 30.05.2017 року, з тексту якої їй стало відомо про наявність рішення Хорольського райсуду Полтавської області про стягнення з неї та ОСОБА_2 в солідарному порядку на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» боргу в сумі 834 214 грн. 18 коп.

Так як ані позовної заяви з додатками до неї, ані копії самого судового рішення по

справі №548/710/16-ц на її домашню адресу : вул.Марата б. 28, кв. 121, м.Шостка

Сумська область, п.індекс 41100 заявниця не отримувала, а тому звернулась до суду з заявою про направлення на її адресу копії судового рішення для ознайомлення з ним та подання заяви про його перегляд.

04 липня 2017 року, заявницею поштою було отримано копію рішення Хорольського

райсуду від 05.07.2016 року у справі №548/710/16-ц, згідно якого з заявниці та ОСОБА_2 в

солідарному порядку на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» було стягнуто боргу в сумі

834 214 грн. 18 коп. за кредитним договором.

Хоча в назві самого судового рішення відсутня абревіатура що воно є заочним,

однак в самому рішенні заявниці як відповідачу роз'яснено її право на звернення до суду з

письмовою заявою про його перегляд протягом десяти днів з моменту отримання його копії, що дає підстави вважати судове рішення саме заочним, ухваленим за наслідками заочного розгляду справи.

Після ознайомлення з текстом судового рішення заявниця зрозуміла, що з неї та ОСОБА_2 в солідарному порядку стягнуто на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» боргу в сумі 834 214 грн. 18 коп. за кредитним договором № PLG0G2 від 21.11.2007 року та судові витрати по справі. По даному кредитному договору, що був укладений між позивачем та заявницею, як позичальником поручителем виступив на той час її чоловік - ОСОБА_2

Заявниця вказує на те, що по-перше, вона не отримувала будь-яких судових викликів у судові засідання які відбувались в Хорольському районному суді по справі №548/710/16-ц інакше в будь -якому разі вона б відстоювала свої інтереси шляхом безпосередньої участі в судових засідани або б при наймі подала своє письмове заперечення на позовну заяву. Заявницею не отримано копії позовної заяви та судових викликів у зв"язку з тим, що 22 лютого 2011 року вона є зареєстрованою та мешкає в м.Шостка Сумської області, де в 2013 році створила нову сімю, у зв'язку із чим змінила прізвище, що вбачається з копії паспорту, та свідоцтва про укладення шлюбу.

По-друге, щодо доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Так судовим рішенням з заявниці на користь позивача стягнуто заборгованість яка складається з : 96957,88 грн. - заборгованості за кредитом; 221735.21 грн. - заборгованості по процентам за користування кредитом: 439683,44 грн. - пеня за несвоєчасність виконання зобовязань і договором; 75837,65 грн. - штраф (процентна складова).

Даний розмір заборгованості, як зазначено в судовому рішенні, мався у заявниці на день звернення позивача до суду з позовною заявою про стягнення боргу.

Однак, заявниця вказує на те, що при зверненні з позовом до суду, позивач свідомо замовчав той факт, і рішенням апеляційного суду Полтавської області від 19 липня 2010 року (провадження №22ц-7267) було задоволено позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до заявниці та в рахунок погашення заборгованості за даним кредитним договором у сумі 110362 грн. 21 ка звернуто стягнення на квартиру АДРЕСА_1 загальною площею 47 м.кв.. шляхом продажу цієї квартири ЗАТ КБ «ПриватБанк» від імені заявниці третім особам з отриманням витягу з Державного реєстру прав власності. Цим же судовим рішенням заявниця була виселена з вказаної квартири.

Таким чином, сума боргу, на погашення якого було звернено стягнення і належну заявниці квартиру - мала була бути врахована судом при здійсненні підрахунку суми боргу до стягнення з заявниці на користь позивача під час винесення судом рішені у справі.

Крім цього, позивач діючи недобросовісно, притаївши від суду факт наявності судового рішення про звернення стягнення на нерухоме майно в рахунок погашень боргу за кредитним договором в сумі 110362 грн. 21 коп. і здійснив розрахунок розміру боргу з нарахуванням відсотків та пені на вже погашену суму заборгованості.

Все вищевикладене призвело до прийняття судом рішення без врахування наведених заявницею обставин, які мають істотне значення для справи.

В судове засідання заявниця ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_3 не з"явилися, але представник заявниці ОСОБА_3 подав до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність. Заявлені вимоги підтримали та прохали їх задовольнити.

В судове засідання представник позивача ПАТ КБ «ПриватБанк» не з»явився, хоча вчасно і належним чином були повідомлені про дату й час розгляду справи, але подав до суду заперечення, обгрунтовуючи його тим, що Заочним рішенням Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року було задоволено позовні вимоги ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_4, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Представник позивача ПАТ КБ "ПриватБанк" вказує, що аналізуючи зміст заяви, в ній обовязково повинні буги зазначені процесуальні обставини для скасування заочного рішення (поважність причин неявки відповідача в судове засідання та неповідомлення їх суду) та матеріальні обставини для скасування (посилання на докази, якими відповідач обгрунтовує свої заперечення). Згідно зі ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин, і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Таким чином, для скасування заочного рішення повинні існувати як обставини процесуального характеру, так і матеріального одночасно.

Виходячи з матеріалів справи та протоколу судових засідань Відповідач належним чином повідомлений та від нього не надійшло жодних клопотань, заперечень чи інших документів щодо розгляду даної справи.

Крім цього, представник позивача зазначає, що відповідачу надано ряд прав та обов'язків. Зокрема (ст. 128, 131 ЦПК України): після одержання копій ухвали про відкриття провадження у справі і позовної заяви відповідач має право подати суду письмове заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення. Сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин.

З огляду на вищевикладене, суд за наявності правових підстав та вимог ЦПК України, з урахуванням Листа Верховного Суду України «Про практику ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах» та умов проведення заочного розгляду справ, а саме врахував: неявку відповідача в судове засідання; належне повідомлення відповідача про час і місце судового засідання; відсутність поважних причин неявки відповідача; відсутність клопотання відповідача про розгляд справи за його відсутності; відсутність заперечень позивача проти заочного розгляду справи а тому суд правомірно провів заочний розгляд справи та виніс судове рішення яке є законним, справедливим та обгрунтованим.

Взагалі редакція п. 3 ч. 2 ст. 229 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й додатково і поважність причин неповідомлення суду про неможливість зявитись в судове засідання. Відповідач не подавав, а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністью причини не прибуття на призначені дати судового розгляду.

По-друге, що-до матеріальних підстав для скасування заочного рішення, то відповідач повинен вказати на докази, якими обгрунтовуються заперечення проти вимог позивача.

При цьому, заочне рішення підлягає скасуванню, тільки якщо докази, на які посилається відповідач, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи.

В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 131 сторони зобовязані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - то початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Враховуючи сказане, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обгрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті.

І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення.

При спеціальному порядку суд першої інстанції може переглянути заочне рішення, тільки якщо відповідач посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин; порушення норм процесуального права при ухваленні заочного рішення може бути підставою тільки для апеляційного оскарження.

Заочне рішення може бути переглянуте в загальному та спеціальному порядках. Якщо в загальному (апеляційному) порядку досліджується законність та обгрунтованість заочного рішення, то при спеціальному порядку досліджуються тільки вказані відповідачем нові докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи у випадку відсутності відповідача з поважних причин.

Заявник безпідставно посилається на рішення Апеляційного суду Полтавської області від 19.07.2010 року в справі за позовом ПАТ КБ "Приватбанк" до ОСОБА_4 про звернення стягенння на предмет іпотеки. Зазначеним рішенням позовні вимоги ПАТ КБ Приватбанк були задоволені, в рахунок погашення заборгованості за кредитним догвором № PLG0G2 звернуто стягнення на предмет іпотеки.

На сьогоднішній день зазначене рішення суду не виконане з причин не залежних від позивача.

Предметом справи, рішення в якій ухвалене 19.07.2010 року, було звернення стягнення на предмет іпотеки в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором № PLG0G2 від 21.11.2007 року.

Предметом розгляду по справі 548/710/16-ц є стягнення заборгованості за кредитним договором № PLG0G2 від 21.11.2007 року.

Отже, предмет позовних вимог відрізняється: звернення стягнення на предмет іпотеки та стягнення заборгованості є різними предметами спору, а тому відсутнє подвійне стягнення та відсутні підстави для врахування заборгованості, розмір якої визначено рішення Апеляційного суду Полтавської області від 19.07.2010 року.

Банк повністю виконав свої обовязки й надав позичальнику кредитні кошти, однак останній свої обовязки за кредитним договором належним чином не виконує, своєчасно погашення не вносить.

Таким чином, раніше постановлене рішення, а саме рішення Апеляційного суду Полтавської області від 19.07.2010 року не звільняє боржника від відповідальності за невиконання ним грошового зобовязання та не позбавляє кредитора права на отримання сум, передбачених умовами договору, який не припинив свою дію, нараховані після винесення попереднього рішення суду.

Банком надані такі докази, які підтверджують факт укладання кредитного договору та наявність не виконаних кредитних зобов'язань:

- копія кредитного договору;

- розрахунок заборгованості;

- копія паспорта Відповідача, за яким був оформлений кредитний договір.

Відповідачем не надано належних доказів не укладення кредитного договору, а також доказів, які б підтверджували факт виконання зобов'язань за договором.

Відповідач клопотань про перенесення розгляду справи не подавав.

ОСОБА_1 не надала жодних доказів до заяви про перегляд заочного рішення, які можуть слугувати підставою для скасування рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року.

Всі твердження Відповідача зазначені в заяві є надуманими, повністю спростовуються доказами по справі та не впливають на зміст ухваленого рішення.

В судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з"явився, але подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутність. Прохав суд відмовити заявниці у задаоленні заяви та залишити без змін рішення Хорольського районного сду Полтавської області.

Врахувавши позицію заявника, представника позивача та відповідача, вивчивши надані документи, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що заявницею копія рішення Хорольського районного суду від 05.07.2016 року по справі №548/710/16-ц була отримана поштою 04 липня 2017 року, про що є докази в матеріалах самої цивільної справи, а тому строк подачі заяви про перегляд заочного рішення суду не пропущений.

Відповідно до вимог ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності - на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України. Обгрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Частиною 1 статті 232 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на те, що ОСОБА_1 фактично не було на засіданні, вона не могла надати суду вищенаведені аргументи та захистити свої права. Тому вважає, що є підстави для скасування заочного рішення.

Крім того докази надані відповідачем мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є всі підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року,- задовольнити повністю.

Скасувати заочне рішення Хорольського районного суду Полтавської області від 05.07.2016 року по справі №548/710/16-ц та призначити справу до розгляду у загальному порядку на 10 листопада 2017 року на 11:00 год. у приміщенні Хорольського районного суду за адресою : 37800, м. Хорол, вул. Незалежності , 82 Полтавської області в режимі відеоконференції .

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий: