УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"09" червня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.

при секретарі Шаповал Є.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним, -

в с т а н о в и в :

Ухвалою Київського районного суду м. Харкова від 12.07.2016 року вище вказана цивільна справа прийнята до провадження суду.

Сторони в судове засідання не зявились, повідомлені належним чином та своєчасно, причину неявки суду не повідомили.

Суд вивчивши та дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду.

Справа неодноразово призначалась в судові засідання, а саме на 27.07.2016 року на 16.00 год., на 19.09.2016 року на 16.30 год., 24.10.2016 року на 14.00 год., на 28.11.2016 року на 14.00 год., на 19.12.2016 року на 16.00 год., на 27.01.2017 року на 11.00 год., на 17.05.2017 року на 09.30 год., та на 09.06.2017 року на 15.00 год. Представник позивач та сам позивач в судові засідання зявились лише двічі, а саме 24.10.2016 року та 27.01.2017 року, на інші судові засідання до суду направлялись клопотання про відкладення судового розгляду, на поважність причин неявки до суду не додано жодного доказу.

Позивач та його представник в судові засідання призначені на 17.05.2017 року на 09.30 год., та на 09.06.2017 року на 15.00 год. не зявились, повідомлені належним чином та своєчасно, представником позивача надіслано клопотання про відкладення судового засідання, яке призначено на 15.05.2017 року, а наступне судове засідання представник позивача надіслав клопотання про проведення судового засідання в режимі відео-конференції. Враховуючи, що ухвалою суду від 27.01.2017 року по справі була призначена судова почеркознавча експертиза, та до суду надіслано клопотання експерта про надання додаткових матеріалів, але з моменту отримання вказаного клопотання до суду не надано жодного документу на виконання клопотання експерта. Взагалі як вбачається з матеріалів справи, вказана справа перебуває в провадженні Київського районного суду м. Харкова з 16.11.2015 року, по справі двічі призначались експертизи, але позивачем не виконуються клопотання експерта. Також відповідачем надіслані до суду документи, які вказують що в провадженні Охтирського міськрайонного суду Сумської області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1 про стягнення коштів за оскаржуваним договором позики, яка вже розглядається напротязі 5 років, з яких 2 роки є зупиненою, та судом також неодноразово призначались по справі експертизи, які виконані не були у звязку з ненаданням позивачем по дійсній справі документів для проведення вказаної експертизи. Тому суд приходить до висновку, що надані до суду клопотання позивача спрямовані на затягування розгляду даної справи, і оскільки позивачем та його представником не надано до суду жодного документа, який підтверджує поважність причин неявки, то суд визнає дані неявки позивача та його представника неповажними, а тому в задоволенні клопотання про проведення судового засідання в режимі-відеоконференції суд відмовляє, оскільки в режимі відеоконференції неможливо надати документи, які необхідні експертові для проведення вказаної експертизи.

Згідно зі ст. 207 ч. 1 п. 3 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Судом враховується інформаційний лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.01.2012р., згідно якого суд відкладає розгляд справи лише у разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин. При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду, тобто законодавець не передбачив врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду.

Крім того, згідно з частиною першою статті 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Розумність тривалості судового розгляду має визначатися з огляду на обставини справи та наступні критерії: складність справи, поведінка заявника та компетентних органів, а також важливість предмета позову для заявника у справі.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави - учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

При цьому вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов'язком не тільки держави, а й осіб, які беруть участь у справі. Так, Європейський суд з прав людини в рішенні від 7 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа ОСОБА_4 проти Іспанії» зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Законодавцем у статті 27 ЦПК України закріплено обов'язок особи, яка бере участь у справі добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Зважаючи на прецедентну практику Європейського суду з прав людини та з огляду на положення Конвенції щодо обов'язку зацікавленої сторони цікавитися про рух справи, враховуючи вимоги цивільно-процесуального законодавства щодо розумності строків розгляду справи, за обставин, коли з позовною заявою позивач звернувся в листопаді 2015 року, а також недобросовісність виконання позивачем та його представником своїх процесуальних обовязків, вважаю, що вказана справа підлягає залишенню без розгляду, а в задоволенні клопотання представника позивача про проведення судового засідання в режимі відео-конференції суд відмовляє з наведених вище підстав.

Виходячи з наведеного, керуючись ст. ст. 207 ч. 1 п. 3, 293 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

В задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_2 про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції- відмовити.

Справу за позовом ОСОБА_1 в особі представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору позики недійсним - залишити без розгляду.

Розяснити позивачеві його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-дений строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Г.А. ЗУБ