11 жовтня 2017 рокум. Київ
Колегія суддів судової палати у цивільних справах
Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:
ЄвтушенкоО.І., Євграфової Є.П., Мостової Г.І.,
розглянувши в попередньому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» про відшкодування моральної шкоди,
за касаційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» на рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня 2017 року та рішення апеляційного суду Чернігівської області від 14 березня 2017 року,
в с т а н о в и л а:
У грудні 2016 року ОСОБА_4, ОСОБА_5 звернулися до суд із позовом до Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» (далі - ПАТ «Чернігівобленерго») про відшкодування моральної шкоди.
На обґрунтування позовних вимог зазначали, що в липні
2010 року внаслідок замикання у трансформаторі КТП-434, що належить ПАТ «Чернігівобленерго», в господарстві АДРЕСА_1 сталася пожежа, яка призвела до тяжких наслідків - смерті їх батька, ОСОБА_6
За таких обставин, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 на підставі положень ст. ст. 23, 1167, 1168, 1187 ЦК України, просили стягнути З ПАТ «Чернігівобленерго» на їх користь моральну шкоду в розмірі по 150 000 грн кожній.
Рішенням Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня

2017 року позовні вимоги задоволено частково. Стягнуто з ПАТ «Чернігівобленерго» на користь ОСОБА_4 моральну шкоду в розмірі 40 000 грн. Стягнуто з ПАТ «Чернігівобленерго» на користь ОСОБА_5 моральну шкоду в розмірі 40 000 грн. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішенням апеляційного суду Чернігівської області від 14 березня

2017 року рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня 2017 року змінено. Стягнуто з ПАТ «Чернігівобленерго» на користь ОСОБА_4 75 000 грн у відшкодування моральної шкоди. Стягнуто з ПАТ «Чернігівобленерго» на користь ОСОБА_5 75 000 грн у відшкодування моральної шкоди. В іншій частині рішення суду першої інстанції залишено без змін.

У касаційній скарзі ПАТ «Чернігівобленерго» просить скасувати рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня 2017 року та рішення апеляційного суду Чернігівської області від 14 березня 2017 року та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позовних вимог, мотивуючи свої вимоги неправильним застосуванням судами норм матеріального права та порушенням норм процесуального права.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У звʼязку із цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, законність судових рішень в межах касаційного оскарження, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшла висновку, що касаційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 335 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.

Задовольняючи частково позовні вимоги ОСОБА_4 та

ОСОБА_5, суд першої інстанції виходив з того, що моральна шкода, завдана позивачам, полягає у душевних стражданнях, яких вони зазнали у зв'язку зі смертю батька, зміною звичного способу життя, а також врахувавши обставини смерті ОСОБА_6, яка сталася внаслідок як бездіяльності посадових осіб відповідача, так і необережності померлого, та час, що минув з моменту його смерті, вважав за необхідне стягнути з відповідача на користь позивачів по 40 000 грн кожній у відшкодування моральної шкоди.

Змінюючи рішення суду першої інстанції в частині визначення розміру моральної шкоди, суд апеляційної інстанції виходив із урахування ступені провини відповідача, характеру та обʼєму заподіяних моральних страждань.

Судами попередніх інстанцій встановлено, що в ніч на 26 липня

2010 року внаслідок замикання у трансформаторі КТП-434 в господарстві

АДРЕСА_1 сталася пожежа, яка призвела до тяжких наслідків - смерті ОСОБА_6 та знищення будинку, господарських споруд, сільськогосподарської техніки та іншого майна

Відповідно до висновку експертів № 2597/8506/11-13/8505/11-14, осередок пожежі на території домогосподарства за адресою: АДРЕСА_2 знаходився у середині масляного бака трансформатора (КТП-434) у верхній частині первинної обмотки близько виводу від початку обмотки фази «С» по стороні 10 кВ. Причиною виникнення пожежі послужило займання трансформаторного масла запаленого електричною дугою, виниклою у верхній частині обмотки фази «С» по стороні 10 кВ, у масляному баку трансформатора, встановленого у даному КТП-434, внаслідок виникнення міжвиткового короткого замикання. Причиною виникнення міжвиткового замикання у маслонаповнених трансформаторах є порушення ізоляції витків їх обмоток внаслідок втрати ізолювальних властивостей ізолювального шару на поверхні дроту обмотки через вплив на неї підвищеної температури, яка може виникати, коли опір навантаження є меншим внутрішнього опору джерела живлення або внаслідок зволоження трансформаторного масла, а також у разі «старіння» ізоляції трансформаторного масла, тощо.

Згідно з висновком судової комплексної електротехнічної, в галузі охорони праці і безпеки життєдіяльності та пожежно-технічної експертизи

№ 11709/944/945 від 12 березня 2012 року, причиною довготривалого аварійного режиму у трансформаторі КТП-434, що розташована в с. Строївка біля господарства АДРЕСА_2, і який почався з виткових замикань у ввідній частині високовольтної обмотки фази «С» та закінчився коротким замиканням на корпус трансформатора з виникненням електричної дуги, стало порушення міжвиткової ізоляції в ввідній частині фази «С» та невиконання оперативно-ремонтними працівниками Ріпкинського РЕМ вимог нормативно-технічних документів по технічному обслуговуванню КТП-434 щодо утримання її у відповідності до вимог п. 1.4.20 Правил улаштування електроустановок та паспорту КТП-434 щодо застосування відповідних цим вимога високовольтних запобіжників, які повинні були обмежити час дії аварійного режиму за своєю ампер-секундною характеристикою.

Постановою старшого слідчого СВ Ріпкинського РВ УМВС України в Чернігівській області від 13 березня 2015 року кримінальне провадження за фактом пожежі, внаслідок якої згоріло домоволодіння АДРЕСА_2, закрито на підставі п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, тобто за відсутністю складу кримінального правопорушення в діях посадових осіб Ріпкинського РЕМ.

Зі змісту вказаної постанови вбачається, що під час досудового розслідування не встановлено вини посадових осіб Ріпкинського РЕМ у тому, що на КТП-434 виникла пожежа. Крім того, смерть ОСОБА_6 пов'язується з його власною необережністю, оскільки він на власний ризик, маючи можливість уникнути пошкодження пожежею, як це зробила

ОСОБА_7, навпаки, свідомо ризикуючи своїм життям намагався врятувати майно від пожежі, тобто в даному випадку дії ОСОБА_6 пов'язані з невиправданим ризиком, що стало причиною його загибелі.

З додатку до № 1 до державного акта на право постійного користування землею ПАТ «Чернігівобленерго» серії НОМЕР_1 встановлено, що КТП-434 в с. Строївка розташовується на земельній ділянці розміром більше ніж 36 кв. м., яка є охоронною зоною.

Відповідно до схеми території домогосподарства АДРЕСА_2, складеної експертами при проведенні комплексної судової пожежно-технічної, електротехнічної та металознавчої експертизи

№ 11709/944/945 від 12 березня 2012 року, встановлено, що біля КТП-434 знаходились легкозаймисті та горючі матеріали, а саме: складована деревина, сіно, гумові шини. Тому, експерти дійшли висновку, що знаходження вказаних речей у безпосередній близькості біля КТП-434 у момент виникнення пожежі посприяло її поширенню на господарські споруди та будинок. Таким чином, експерти, мотивуючи свої висновки, зазначили, що під час дослідження ними всіх причин пожежі встановлено порушення правил пожежної безпеки з боку ОСОБА_6

Дані обставини встановлені рішенням апеляційного суду Чернігівської області від 04 червня 2015 року, залишеним без змін ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 29 липня 2015 року, в справі за позовом Першого заступника прокурора Чернігівської області в інтересах ОСОБА_7 до ПАТ «Чернігівобленерго» про стягнення майнової та моральної шкоди та згідно

ч. 3 ст. 61 ЦПК Українине підлягають доведенню.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов'язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Згідно розʼяснень викладених в п. 5 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 4 «Про деякі питання застосування судами законодавства при вирішенні спорів про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки» суд, беручи до уваги особливі властивості предметів, речовин або інших об'єктів, що використовуються в процесі діяльності, має право визнати джерелом підвищеної небезпеки також й іншу діяльність. До цих особливих властивостей слід відносити створення підвищеної ймовірності завдання шкоди через неможливість повного контролю за ними з боку людей.

Встановлено, що КТП-434, до якої подається висока напруга, є джерелом підвищеної небезпеки в зв'язку з чим відповідач повинен нести відповідальність за завдану шкоду.

Разом з тим, згідно з ч. 2 ст. 1193 ЦК України якщо груба необережність потерпілого сприяла виникненню або збільшенню шкоди, то залежно від ступеня вини потерпілого (а в разі вини особи, яка завдала шкоди, - також залежно від ступеня її вини) розмір відшкодування зменшується, якщо інше не встановлено законом.

Судами встановлено, що з огляду на постанову старшого слідчого СВ Ріпкинського РВУ МВС України в Чернігівській області від 13 березня

2015 року та на висновок судової комплексної електротехнічної, в галузі охорони праці і безпеки життєдіяльності та пожежно-технічної експертизи

№ 11709/944/945 від 12 березня 2012 року, вина сторін у наслідок пожежі є обопільною.

Відповідно до ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб.Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

За змістом ч. 1, п. 1 ч. 2 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Моральна шкода відшкодовується незалежно від вини органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, фізичної або юридичної особи, яка її завдала: якщо шкоди завдано каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи внаслідок дії джерела підвищеної небезпеки

Частиною 2 ст. 1168 ЦК України передбачено, що моральна шкода, завдана смертю фізичної особи, відшкодовується її чоловікові (дружині), батькам (усиновлювачам), дітям (усиновленим), а також особам, які проживали з нею однією сім'єю.

Статтею 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Ураховуючи наведене, суд першої інстанції, з висновком якого частково погодився суд апеляційної інстанції, дійшов правильного висновку про стягнення моральної шкоди саме з ПАТ «Чернігівобленерго».

Разом з тим, змінюючи рішення суду першої інстанції в частині визначення розміру відшкодування моральної шкоди, суд апеляційної інстанції обґрунтованого виходив із ступені провини відповідача, характеру, глиьбини та обʼєму заподіяних моральних страждань.

Доводи касаційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального права та порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи, а лише зводяться до переоцінки доказів.

Перевіривши доводи касаційної скарги, суд касаційної інстанції дійшов висновку про відхилення касаційної скарги та залишення без змін рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня 2017 року, в незміненій його частині, та рішення апеляційного суду Чернігівської області від 14 березня 2017 року, тому що судові рішення законні та обґрунтовані.

Відповідно до ч. 3 ст. 332 ЦПК України суд касаційної інстанції при попередньому розгляді справи відхиляє касаційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо відсутні підстави для скасування судового рішення.

Керуючись статтями 332, 336, 337 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ,

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» відхилити.

Рішення Деснянського районного суду м. Чернігова від 20 січня

2017 року, в незміненій його частині, та рішення апеляційного суду Чернігівської області від 14 березня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_4, ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «Чернігівобленерго» про відшкодування моральної шкоди залишити без змін.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Судді:О.І. Євтушенко Є.П. Євграфова Г.І. Мостова