Справа № 357/9090/17
У Х В А Л А

29.09.2017 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: 1) ОСОБА_3, 2) ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення та встановлення порядку користування приміщенням будинку,

В С Т А Н О В И В:

В серпні 2017 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява від ОСОБА_3

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України.

Приписами ст. 119 ЦПК України встановлений перелік вимог, яким має відповідати позовна заява.

Так, відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.п 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у п. 13 роз'яснено, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Позивачем додана до позовної заяви квитанція про сплату судового збору в розмірі 640 грн., тобто про сплату за одну вимогу немайнового характеру.

Разом з цим, як вбачається з поданої позовної заяви, остання містить дві немайнових вимоги, а саме усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення та встановлення порядку користування житловим приміщенням.

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у встановленому Законом України «Про судовий збір» розмірі або надати документи на підтвердження пільг по його сплаті.

Крім того, позивачем необґрунтована вимога щодо встановлення порядку користування житловим приміщенням в частині користування будинком іншими співвласниками, що може призвести до порушення їхніх прав як власників.

Виходячи з положень рішень Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого Королівства» від 28.10.1998 року та «Креуз проти Польщі» від 19.06.2011 року, у відповідності до яких, право на суд не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому вказану заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 5 ст. 121 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: 1) ОСОБА_3, 2) ОСОБА_4 про усунення перешкод в користуванні житлом шляхом вселення та встановлення порядку користування приміщенням будинку - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5