Провадження № 2/641/1516/2017 Справа № 641/3721/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2017 року

Комінтернівський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді Боговського Д.Є.

за участю секретаря Бєлової Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засідання в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом Акціонерної компанії «Харківобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення суми нарахувань по акту про порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією, -

В С Т А Н О В И В:

АК «Харківобленерго» звернулось до суду з позовом, в якому просить стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь компанії суму нарахувань по ОСОБА_4 про порушення ОСОБА_3 № 209897 від 22.05.2017 за період з 22.11.2016 по 22.05.2017 в розмірі 16923,65 грн., відшкодувати судові витрати, посилаючись на те, що 22.05.2017 представниками АК «Харківобленерго» при перевірці дотримання ОСОБА_3 користування електричною енергією при споживанні електроенергії у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 було встановлено розкрадання електричної енергії в разі самовільного підключення до електромережі, споживання електричної енергії поза приладу обліку, підключення виконано в місці, яке під час проведення контрольного огляду представники постачальника мали можливість. Вказане є порушенням п. 42, 48 ОСОБА_3, які визначають, що споживач несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку. Представниками АК «Харківобленерго» було складено ОСОБА_4 про порушення ОСОБА_3 № 209897 від 22.05.2017, в якому зафіксовані порушення та накреслена графічна схема без облікового споживання електричної енергії на момент перевірки.

У судовому засіданні представник позивача АК «Харківобленерго» ОСОБА_5 підтримав заявлені позовні вимоги в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_6 у судовому засіданні заперечував проти заявлених позовних вимог, просив відмовити в їх задоволенні.

Від представника відповідача ОСОБА_1 - адвоката ОСОБА_7 до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та ухвалення рішення на розсуд суду.

Суд, заслухавши пояснення учасників процесу, допитавши свідка ОСОБА_8, вивчивши матеріали справи, давши добутому правової оцінки, встановив такі факти та відповідні їм правовідносини.

Відносини з приводу постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст. 714 ЦК України, Законом України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 4 липня 2006 року за № 782/12656.

Статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» визначено, що фізична особа, яка використовує енергію для власних потреб на підставі договору, є споживачем електричної енергії.

Згідно ст. 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну та кримінальну відповідальність у разі: крадіжки електричної енергії, самовільного підключення до обєктів електроенергетики та споживання енергії без приладів обліку, пошкодження приладів обліку, порушення правил користування енергією та інше.

ОСОБА_3 користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357, обов'язкові для виконання всіма побутовими споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності.

Згідно до п. 1.2 ОСОБА_3 об'єктом побутового споживача є житловий будинок (частина будинку), квартира або будівля, які розміщені за однією адресою та належать одній фізичній особі або декільком фізичним особам на правах власності або користування.

При цьому, відповідно до ч. 1 ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

Цивільним законодавством встановлено презумпцію обов'язку власника нести всі витрати, пов'язані з утриманням належного йому майна. До таких витрат належать витрати, пов'язані зі зберіганням майна, його ремонтом, забезпеченням збереження його властивостей тощо. Такий обов'язок власника є похідним від належних йому як абсолютному володарю правомочностей володіння, користування та розпорядження майном. Отже право власника щодо приналежного власнику майна не є безмежним, оскільки він зобов?язаний здійснювати право власності в межах, встановлених законом (ст. 13 Конституції України, ч. 5 ст. 4 Закону України «Про власність»).

Зокрема, споживач житлово-комунальних послуг зобов'язаний: своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини; оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом (ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги»).

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 володіють двокімнатною житловою квартирою, що розташована за адресою: АДРЕСА_2, на праві спільної часткової власності; для споживання електричної енергії у квартирі відкритий особовий рахунок № 2242105.

22.05.2017 при перевірці дотримання ОСОБА_3 при споживанні електричної енергії в квартирі АДРЕСА_3 представниками АК «Харківобленерго» було встановлено факт порушення ОСОБА_3, що полягав у споживанні електричної енергії поза приладом обліку, підключення виконано в місці, яке під час проведення контрольного огляду представники постачальника мали можливість.

За фактом виявленого порушення був складений ОСОБА_4 про порушення ОСОБА_3 № 209897 від 22.05.2017, в якому зафіксовані всі необхідні параметри контуру живлення, який дозволяв безобліково споживати електричну енергію, зокрема й струм, що може протікати через нього, встановлено за допомогою засобів вимірювальної техніки (технічних засобів), що пройшли повірку відповідно до вимог законодавства України у сфері метрології, а саме: штангенциркуль, інв. № 1204245.

Енергопостачальник відповідно до «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ОСОБА_3», затвердженої Постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України (НКРЕ) від 04.05.2006 року № 562, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 04.07.2006 року № 782/12656, має право робити нарахування споживачу суми збитків, завданих порушенням ОСОБА_3, факт якого зафіксовано у відповідному акті про порушення ОСОБА_3, складеному у відповідності до вимог цієї Методики та ОСОБА_3.

Пунктом 4 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії», затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08.02.2006р. № 122, розмір збитків, завданих енергопостачальнику, розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення та згідно з Методикою.

Рішення про застосування положень Методики при визначенні обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ОСОБА_3, оформлено протоколом від 22.05.2017 № 209897/05.

Розрахунок суми збитків відповідає підпункту 5 пункту 3.1 Методики, де визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ОСОБА_3, та в разі виявлення порушення ОСОБА_3, що полягає зокрема у самовільному підключенні електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку.

Крім того, електрична енергія у квартирі споживалась, проте її вартість не сплачувалася за весь період часу, що підтверджується долученою до матеріалів справи довідкою абонента та судовими наказами про стягнення заборгованості за спожиту електричну енергію.

Допитаний в якості свідка електромонтер ОСОБА_4 пояснив, що дійсно 22.05.2017 ним разом із електромонтерами ОСОБА_9, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 у присутності відповідача ОСОБА_1 був складений акт про порушення № 209897 від 22.05.2017, яким зафіксований факт порушення ОСОБА_3. Однак ОСОБА_1, отримавши примірник складеного акту на руки, відмовився його підписувати так само як і заносити будь-які зауваження до нього.

Таким чином, суд вважає, що у судовому засіданні знайшов своє підтвердження факт порушення ОСОБА_3 користування електричною енергією для населення з боку співвласників квартири АДРЕСА_3.

Акт про порушення № 209897 від 22.05.2017, а також протокол від 13.06.2017 № 209893/06, не суперечать вимогам ОСОБА_3 і Методики, ніким не оскаржені.

Пояснення представника відповідача ОСОБА_2 суд оцінює критично, оскільки факт завдання шкоди АК «Харківобленерго», яка не перебуває в договірних правовідносинах з заподіювачами шкоди, породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобовязання - первісного, основного зобовязання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою виникнення якого є сам факт завдання такої шкоди, а з урахуванням визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, обов'язок доведення відсутності вини в завданні майнової шкоди позивачу покладено саме на відповідачів у справі, які цього не довели.

Статті 10, 60 Цивільно-процесуального кодексу України передбачають, що сторони мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України, доказом можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги та заперечення сторін, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 214 ЦПК України встановлено, що під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: 1) чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; 2) чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; 3) які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; 4) яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; 5) чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; 6) як розподілити між сторонами судові витрати; 7) чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; 8) чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

За таких обставин, суд вважає, що вимоги АК «Харківобленерго» заявлені обґрунтовано та підлягають задоволенню з урахуванням наявних у справі та досліджених в ході розгляду справи доказів.

Відповідно до положень ч. 4 ст. 88 ЦПК України у разі залишення позову без задоволення, закриття провадження у справі або залишення без розгляду позову позивача, звільненого від оплати судових витрат, судові витрати, понесені відповідачем, компенсуються за рахунок держави.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги Акціонерної компанії «Харківобленерго» задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» суму нарахувань по акту № 209897 від 22.05.2017р. за період з 22.11.2016 по 22.05.2017 у розмірі 16923,65 грн. (шістнадцять тисяч дев'ятсот двадцять три гривні 65 коп.).

Стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частинах на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» судовий збір у розмірі 1600 гривень 00 коп.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги у 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя: ОСОБА_12