Справа № 185/2257/17
Провадження № 2/185/2089/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
02 червня 2017 року м.Павлоград
Павлоградськийміськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Гаврилова В.А.,
за участю секретаря Чичман І.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Павлограді цивільну справу за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» до ОСОБА_1, про звернення стягнення на предмет іпотеки,
В С Т А Н О В И В :
У судове засідання представник позивача не зявився, надав суду заяву згідно з якою позовні вимоги підтримав, просив суд розглянути справу за його відсутності.
Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином шляхом розміщення оголошення в газеті «Урядовий курєр», причину неявки суду не повідомив.
За таких умов суд вважає можливим розглянути справу у заочному порядку.
Суд , дослідивши матеріали справи приходить до наступного.
Згідно договору факторингу №27 від 21.09.2015 року у звязку із укладенням договору про відступлення права вимоги грошових зобовязань за фінансовими кредитами ПАТ «УкрСиббанк» передає, а товариство з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» одержує належні іпотеки, укладені між первісним кредитором (іпотекодержателем) та іпотекодавцями, що укладені в якості забезпечення виконання боржниками своїх зобовязань перед первісним кредитором за кредитним договорами /а.с.17-20/
Укладаючи договір іпотеки, сторони домовилися про набуття, зміну або припинення своїх прав та обов'язків, закріпивши їх в договорі, який ними підписано, в тому числі й щодо права Банку звернути стягнення на предмет іпотеки.
Відповідно до договору іпотеки від 16.11.2006року іпотекодержатель має право обрати порядок звернення стягнення на предмет іпотеки на власний розсуд. /а.с.13-15/
Оскільки, відповідно до принципу свободи договору (ст.ст. 6, 627 ЦК України), сторони договору на власний розсуд визначають його зміст і формулюють його конкретні умови, якщо тільки зміст якої-небудь умови імперативно не визначений законом чи іншими правовими актами, суд вважає доцільним захистити порушені права позивача шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.
Як передбачено п. 1 ч. 2 ст. 11 Цивільного кодексу України підставами виникнення прав та обовязків, зокрема є договори та інші правочини.
Як передбачає ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і у встановлений термін, відповідно закону, договору.
Відповідно до ст.1054 Цивільного кодексу України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Згідно з вимогами ст. ст. 610, 611 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання і при цьому порушенні наступають правові наслідки встановлені договором або законом.
На підставі ст. 629 ЦК України договір є обов'язковим для виконання сторонами. Відповідно п.2ст. 590 ЦК Українизаставодержатель набуває право звернення стягнення на предмет застави (іпотеки) в разі коли зобовязання не буде виконано у встановлений строк (термін), якщо інше не передбачено договором або законом. Відповідно дост. 12 Закону України «Про іпотеку»передбачено, що в разі порушення іпотекодавцем зобовязань, встановлених іпотечним договором, іпотекодержатель має право вимагати дострокового виконання зобовязань боржником, а в разі невиконання вимоги звернути стягнення на предмет іпотеки, в даному випадку за рішенням суду.
Згідно частин 1,3 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» від 05.06.2003 року № 898-IV у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання, іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом стягнення на предмет іпотеки; звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Відповідно п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику застосування судами законодавства при вирішенні спорів , що виникають із кредитних правовідносин» від 30 березня 2012 року резолютивна частина рішення суду в разі задоволення позову про звернення стягнення на предмет застави/іпотеки має відповідати вимогам як ст. 39 закону України «Про іпотеку», так і положенням п. 4 ч.1 ст. 215 ЦПК України. Зокрема, у ньому в обовязковому порядку має зазначатись : загальний розмір вимог та всі його складові , що підлягають сплаті іпотекодержателю з вартості предмета іпотеки; спосіб реалізації предмета іпотеки - шляхом проведення прилюдних торгів або застосування процедури продажу шляхом надання права іподекодержателю на продаж предмета іпотеки; початкова ціна предмета іпотеки для його подальшої реалізації ( при цьому суд може зазначити , що початкова ціна встановлюється на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна, на підставі оцінки, проведеної субєктом оціночної діяльності/незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій).
Викладене приводить суд до висновку про те, що відповідач не виконав взяті на себе зобовязання по сплаті заборгованості по договору про іпотечний кредит, та позовні вимоги позивача, шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки підлягають задоволенню.
У відповідності до ст.88 ЦПК України, суд стороні, на користь якої ухвалено рішення, присуджує з другої сторони понесені і документально підтвердженні судові витрати та витрати повязані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідачів у сумі 630грн.
Керуючись ст.ст.526, 610, 611, 629, 1050, 1054 ЦК України, Законом України «Про іпотеку», ст.ст.10, 60, 208-210, 212-215, 224-232 ЦПК України, суд ,-
Позов задовольнити повністю.
Стягнути зМихайлової ОСОБА_2 на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Довіра та Гарантія» витрати по оплаті судового збору у розмірі 1977 (одна тисяча девятсот сімдесят сім) гривень 92 копійок та суму сплачену за розміщення оголошення в газеті « Урядовий курєр» про виклик до суду в розмірі 630 (шістсот тридцять) гривень..
Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградськийміськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Суддя: ОСОБА_3