Справа № 573/1989/17
Номер провадження 2/573/752/17
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

05 жовтня 2017 року м. Білопілля

Суддя Білопільського районного суду Сумської області Свиргуненко Ю. М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Білопільської районної державної адміністрації, третя особа: Білопільська районна державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Сумській області про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем, скасування свідоцтва про право на спадщину, скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування,

в с т а н о в и л а :

02 жовтня 2017 року до Білопільського районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Білопільської районної державної адміністрації про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем, скасування свідоцтва про право на спадщину, скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування.

Поряд із позовними вимогами ОСОБА_1 заявила клопотання про звільнення її від сплати судового збору посилаючись на те, що є особою пенсійного віку, не працює, отримує мінімальну пенсію, має незадовільний стан здоровя.

Розглянувши заявлене клопотання та вивчивши доводи, наведені в його обґрунтування, приходжу до наступних висновків.

Статтею 79 ЦПК України визначено, що розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначено Законом України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року зі змінами.

Відповідно до ст. 8 означеного Закону, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою звільнити від сплати судового збору.

Дане положення Закону узгоджується з положеннями ч. 3 ст. 82 ЦПК України.

Крім того, відповідно п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10 єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, вказані норми закону передбачають право суду, а не обов'язок щодо звільнення від сплати судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, в обґрунтування свого звернення з клопотанням про звільнення від сплати судового збору ОСОБА_1 посилається на те, що вона не має можливості сплатити судовий збір, оскільки є особою пенсійного віку, не працює, отримує мінімальну пенсію та має незадовільний стан здоровя.

Однак, суд не може взяти вказані посилання до уваги, оскільки всупереч ст. 60 ЦПК України позивачем не надано достатніх належних і допустимих доказів на їх підтвердження. Долучені до позовної заяви копія пенсійного посвідчення ОСОБА_1 та довідка про отриману нею за останні пів року пенсію не є безумовними доказами неможливості сплати судового збору.

З огляду на викладені вище обставини, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору за подання позовної заяви.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається до суду з чотирма позовними вимогами, три з яких мають немайновий характер, а четверта майновий.

Відповідно до п. п. 1, 2, 4 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання фізичною особою до суду заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Частиною третьою статті 6 вказаного Закону передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Зі змісту позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 звертається до суду з трьома позовними вимогами. З них перші дві вимоги про встановлення факту постійного проживання із спадкодавцем, визнання недійсним свідоцтва про право на спадщину та визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку мають немайновий характер, а третя - визнання права власності на 1/2 частку земельної ділянки в порядку спадкування майновий.

Виходячи з викладеного вище, позивачці ОСОБА_1 за позовні вимоги немайнового характеру необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1 920 грн. за наступними реквізитами:

отримувач коштів: УДКСУ у Білопільському районі;

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38020201;

банк отримувача ГУ ДКСУ у Сумській області;

код банку отримувача (МФО) 837013;

рахунок отримувача 0037

призначення платежу: судовий збір, пункт 1.2 з таблиці ставок судового збору, за яким визначено розмір судового збору.

Крім того, при зверненні до суду з позовною вимогою майнового характеру про визнання права власності на 1/2 частку земельної ділянки в порядку спадкування, позивачка не вказала ціну позову та не надала доказів вартості спадкового майна, яке є предметом позову, у звязку з чим суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору, що підлягає сплаті за подання до суду заяви майнового характеру та має становити 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позову без руху, про що повідомляє позивача і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, приходжу до висновку про залишення позовної заяви ОСОБА_1 про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем, скасування свідоцтва про право на спадщину, скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування без руху, надавши позивачці строк для усунення недоліків та розяснивши, що в разі невиконання викладених в ухвалі вимог позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 6, 8 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 79, 82, 119, 121 ЦПК України,

п о с т а н о в и л а :

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Білопільської районної державної адміністрації, третя особа: Білопільська районна державна нотаріальна контора Головного територіального управління юстиції у Сумській області про встановлення факту спільного проживання зі спадкодавцем, скасування свідоцтва про право на спадщину, скасування державного акту на право власності на земельну ділянку та визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування залишити без руху.

Запропонувати позивачці протягом пяти днів з дня отримання копії даної ухвали усунути зазначені в ній недоліки і розяснити, що в іншому випадку позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя: