Справа №359/1586/17
Провадження №2/359/1268/2017
14 червня 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого Борця Є.О.,
при секретарі судового засідання Тоцькій К.О.,
за участю позивача ОСОБА_1,
розглянувши в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
В лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом та обґрунтовує його тим, що 28 липня 2016 року сторони уклали шлюб. Позивач не бажає жити однією сімєю з ОСОБА_2, збереження шлюбу буде суперечити її інтересам. Тому ОСОБА_1 просить суд розірвати шлюб.
У судовому засіданні позивач підтримує позов та просить суд задовольнити його.
ОСОБА_2 не зявився у судове засідання. Він завчасно у встановленому порядку повідомлений про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується довідкою від 5 травня 2017 року (а.с.15).
На підставі ч.1 ст.224 ЦПК України суд постановив протокольну ухвалу про прове-дення заочного розгляду цивільної справи у відсутності відповідача.
Вислухавши пояснення позивача та дослідивши письмові докази, суд дійшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Встановлено, що 28 липня 2016 року сторони уклали шлюб, зареєстрований Бориспільським міськрайонним ВДРАЦС ГТУЮ, про що складено відповідний актовий запис №300. Ця обставина підтверджується копією повторного свідоцтва про шлюб серії І-ОК №209874 від 16 лютого 2017 року (а.с.6).
Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з них.
Як розяснив Верховний Суд України, згідно зі ст.24 цього Кодексу шлюб грунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої 10 грудня 1948 року Генеральною Асамблеєю ООН.
Встановлено, що ОСОБА_1 не бажає жити однією сім`єю з відповідачем. Збере-ження шлюбу буде суперечити її інтересам. Примушування позивача до шлюбу з ОСОБА_3 не допускається.
З огляду на це суд вважає, що шлюб, укладений між ними, допустимо розірвати.
Згідно з ч.1 ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстра-цією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи ту обставину, щопісля розірвання шлюбу ОСОБА_1 бажає відновити своє дошлюбне прізвище Стеценко, суд приходить до висновку про задоволення цієї вимоги.
Крім того, відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Встановлено, що ОСОБА_1 сплатила судовий збір в розмірі 640 гривень. Ця обставина підтверджується квитанцією (а.с.1). Предявлений нею позов задоволений в повному обсязі.
З огляду на це суд вважає, що з ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору в розмірі 640 гривень.
Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.208, ст.ст.213-215, 218, ч.1 ст.224 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб, укладений 28 липня 2016 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований Бориспільським міськрайонним відділом державної реєстрації актів цивільного стану головного територіального управління юстиції у Київській області, про що складено відповідний актовий запис №300, розірвати.
Відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_1 Стеценко.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_4 витрати на оплату судового збору в розмірі 640 гривень.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Бориспільський міськрайонний суд протя-гом 10 днів з дня його оголошення.
Відповідач має право подати лише заяву про перегляд заочного рішення до Борис-пільського міськрайонного суду протягом 10 днів з дня отримання його копії. У разі відмови у задоволенні цієї заяви відповідач набуде право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду Київської області в загальному порядку.
Суддя
Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_5