У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 червня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді - Кицюк В.С.,

за участю секретаря - Піддубняк І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі, -

В С Т А Н О В И В:

ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" звернулося до Солом'янського районного суду м. Києва із вищезазначеною заявою, в якій просить скасувати заходи забезпечення позову, які були застосовані Солом'янським районним судом м. Києва у справі №2-3422/11 ухвалою суду від 21.06.2011, мотивуючи свої вимог наступним.

Так, ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" не заперечує ту обставину, що воно не є і не було в складі осіб, які приймали участь у вищезазначеній справі №2-3422/11, проте наполягає, що ухвала суду, яка була постановлена за наслідками розгляду клопотання позивача у цій справі (ОСОБА_1.) є незаконною та обгрунтованою, у зв'язку з цим, переконано, і арешт накладений незаконно та необгрунтовано на частину квартири відповідача у цій справі - ОСОБА_2, оскільки суд під час її постановлення не врахував інтереси іпотекодержателя, яким є на сьогоднішній день ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ". Перебування частини квартири під арештом позбавляє права заявника задовольнити свої вимоги за рахунок предмета іпотеки.

ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" на підтвердження наведених обставин зазначає про існування і договору факторінгу, за яким право вимогу по договору про надання споживчого кредиту та договору іпотеки перейшло від АКІБ "УкрСиббанк" до ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ", і долучає ухвали районних судів, яким по аналогічним обставинам задовольняли вимоги заявників та просить врахувати під час ухвалення рішення по даній заяві.

Відповідно до ч.5 ст.154 ЦПК України питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

В той же час, само товариство ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" не заперечує, що воно не є особою, яка приймала участь у цивільній справі, в рамках якої накладався арешт на майно в порядку забезпечення позову, який (арешт) на даний час воно намагається скасувати.

Так, як вбачається з матеріалів цивільної справи №2-3422/11 в провадженні Солом'янського районного суду м. Києва перебувала справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, в рамках якої ухвалою суду від 21.06.2011 за клопотанням позивача забезпечено позов шляхом накладення арешту на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1.

Заочним рішенням від 21.06.2011 позовні вимоги задоволені в повному обсязі та в подальшому рішення звернуто до примусового виконання.

Будь-яких даних про те, що в справі приймали участь ні ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ", ні АКІБ "УкрСиббанк" немає.

Змістовний аналіз положень ст.155 ЦПК України, яка регламентує процедуру скасування заходів забезпечення позову, свідчить про те, що із відповідною заявою може звернутися виключно особа, яка приймала участь у конкретній справі, в рамках якої таке забезпечення і було застосовано.

Аналогічну позицію висловив і ВССУ в постанові №5 від 03.06.2016 "Про судову практику в справах про знття арешту з майна", згідно п.9 якої заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає цивільну справу (частина третя статті 154 ЦПК). При цьому із заявою про скасування заходів забезпечення позову (накладення арешту на майно або грошові кошти) може звернутись лише особа, щодо якої такі заходи забезпечення позову вжито, тобто сторона у справі чи третя особа, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору (частина четверта статті 154 ЦПК). Інша особа, яка вважає, що майно, на яке було накладено арешт у порядку забезпечення позову, належить їй, а не стороні у справі, може звернутись до суду з позовом про визнання права власності на це майно і/або про зняття з нього арешту (стаття 60 Закону про виконавче провадження)

У рішенні суду про визнання права власності на майно і/або про зняття з нього арешту суд зазначає про скасування заходів забезпечення позову, які оскаржуються (пункт 8 частини першої статті 214 ЦПК)

За змістом частини четвертої статті 54 Закону про виконавче провадження у разі накладення державним виконавцем арешту на майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, заставодержатель цього майна має право на звернення до суду з позовом про зняття арешту із заставленого майна.

Таким чином, суд роз'яснює ТОВ "КЕЙ-КОЛЛЕКТ", що за наведеними ним обгрунтуваннями необхідності скасування заходів забезпечення позову слід звертатися до суду не із заявою впорядку ст.155 ЦПК України про скасування таких заходів забезпечення, а із позовною заявою в порядку позовного проадження про зняття арешту із заставленого майна, а у задоволенні поданої заяви слід відмовити.

Також суд першої інстанції не може здійснити перегляд ухвали суду першої інстанції на предмет її законності та обгрунтованості, на чому також наполягає ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ".

На підставі викладеного та керуючись ст.155 ЦПК України, суд-

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ТОВ "КЕЙ-КОЛЕКТ" про скасування заходів забезпечення позову в цивільній справі, - відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з моменту отримання її копії шляхом подачі апеляційної скарги через районний суд.

Суддя