Провадження № 2/761/2260/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2017 року Шевченківський районний суд м.Києва у складі:

головуючого судді: Савицького О.А.,

при секретарі: Ющенко Я.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

09.11.2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2

Свої вимоги позивачка обґрунтовує тим, що вона є дочкою ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у вигляді нерухомого майна, яке належало останньому. За своє життя батько позивачки заповіту не залишив, а тому вона має право на спадкування у першу чергу за законом. Разом з тим, позивачка постійно проживала разом зі своїм батьком ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, тобто по день його смерті. В червні 2016 року з метою прийняття спадщини позивачка звернулась у встановленому законом порядку до державного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом. Разом з тим, оскільки постановою державного нотаріуса від 10.06.2016 року позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з причин пропуску встановленого закону шестимісячного строку для прийняття спадщини, що залишилась після смерті ОСОБА_3, тому позивачка звернулась до суду з даним позовом.

Представник позивачки у судовому засіданні позовні вимоги підтримав, просив суд задовольнити їх у повному обсязі.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, однак через канцелярію суду подав письмове пояснення, зі змісту якого вбачається, що останній проти позовних вимог не заперечив.

Третя особа у судове засідання не з'явилась, свого представника до суду не направила, про час і місце судового розгляду повідомлялась належним чином у встановленому законом порядку, причини неявки суду повідомлено не було.

Вислухавши пояснення сторони позивача, дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Перевіряючи обставини справи судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_3, про що ІНФОРМАЦІЯ_2 року складено відповідний актовий запис № 9719, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1

Відповідно до свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, є дочкою ОСОБА_3 та ОСОБА_5

Разом з тим, 11.06.1977 року після реєстрації шлюбу з ОСОБА_6, ОСОБА_4 змінила прізвище з ОСОБА_4 та ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3

Позивачка ОСОБА_1 пояснює, що на час відкриття спадщини проживала разом із своїм батьком ОСОБА_3, тобто по день його смерті за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі, 19.09.2007 року в Першій київській державній нотаріальній конторі було заведено спадкову справу № 869/2007 (43121462) щодо майна ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2

Разом з тим, згідно з державним актом про право приватної власності на землю серії НОМЕР_4 від 24.04.2000 року, земельна ділянка для будівництва та обслуговування жилого будинку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, належить на праві приватної власності ОСОБА_3

Постановою державного нотаріуса Першої київської державної нотаріальної контори Дубенко А.О. від 10.06.2016 року позивачці було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на земельну ділянку для будівництва та обслуговування жилого будинку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3, у зв'язку з тим, що позивачка пропустила встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 та у зв'язку з розбіжністю прізвища спадкодавця ОСОБА_3

Як вбачається із матеріалів спадкової справи № 869/2007, заведеної 19.09.2007 року після смерті ОСОБА_3, наданої на запит суду Першою київською державною нотаріальною конторою, іншим спадкоємцем за законом є ОСОБА_2, тільки за заповідальним розпорядженням на грошові вклади, яка також пропустила строк на прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України суд, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

При цьому згідно з роз'ясненнями, які містяться у п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Як встановлено у судовому засіданні, позивачка не звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 у встановлений законом шестимісячний строк, оскільки тривалий час доглядала за своєю тяжкохворою матір'ю ОСОБА_5, а також вчиняла дії щодо виправлення розбіжностей у прізвищі спадкодавця ОСОБА_3 в державному акті на право приватної власності на землю та в свідоцтві про смерть.

Враховуючи, що у позивачки не було можливості звернутись із заявою про прийняття спадщину протягом шести місяців після смерті ОСОБА_3 у зв'язку з доглядом за своєю тяжкохворою матір'ю, а також через вирішення питання виправлення розбіжностей у прізвищі спадкодавця ОСОБА_3 в державному акті на право приватної власності на землю та в свідоцтві про смерть, суд вважає причини пропуску позивачкою строку для подання заяви про прийняття спадщини за законом щодо майна ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року, поважними, а тому приходить до висновку про задоволення позовних вимог та визначає позивачці додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини за законом терміном у один місяць з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Керуючись ст.ст. 3, 8, 10, 11, 57-60, 79, 88, 208, 209, 212-215, 218, 293, 294, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: ОСОБА_2, про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка залишилась після ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року, в один місяць з моменту набрання даним рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення, а особами, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: