Справа № 279/1863/17
Провадження 2/279/1343/17
23 жовтня 2017 року Коростенський міськрайонний суд
Житомирської області
в складі: головуючого-судді Коваленко В.П.,
з участю секретаря Комарової О.В.
розглянувши в м. Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової і моральної шкоди, завданої внаслідок затоплення квартири
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому просить відшкодувати майнову і моральної шкоду, завданої внаслідок затоплення квартири. Свої вимоги обгрунтовує тим, є власником квартири № 57 житлового будинку № 41 по вул. Грушевського в м. Коростені Житомирської області на підставі договору купівлі - продажу квартири. Позивач зазначив, що поверхом вище в квартирі АДРЕСА_1 проживає відповідач по справі ОСОБА_2 05.01.2017 року його квартиру було затоплено. Затоплення сталося з вини відповідача, так як в її квартирі № 65 сталось протікання між секціями батареї центрального опалення, тобто в зв,язку з халатним відношенням відповідача до системи центрального опалення, несвоєчасне виявлення та усунення даного протікання. Внаслідок затоплення квартири було пошкоджено: частково замокли віконні відкоси, стеля та стіна в кухні, внаслідок чого квартира потребує ремонту, вартість якого за висновком спеціалістів складає 1330 грн., вартість складання зведеного кошторису -51,60 грн., послуги банку -10 грн., за відправку рекомендованого листа відповідачу 15,40 грн., тому загальна вартість майнової шкоди становить 1407 грн.Добровільно відшкодувати завдану шкоду відповідач відмовляється.Крім того, внаслідок залиття квартири їй завдано моральної шкоди, яка виразилась у душевних стражданнях та негативних емоціях і переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичайного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. Тому позивач просив стягнути з ОСОБА_2 на його користь майнову шкоду в сумі - 1407 грн. та 3000 грн. моральної шкоди, сплачений судовий збір.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з,явився, надав суду заяву, в якій просить справу розглянути в його відсутності, зазначив, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити,не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідачка ОСОБА_2 в судове засідання на неодноразові виклики не з,явилась, отримувати судову повістку на відділенні зв"язку не бажає .
Представник третьої особи Коростенського КВЖРЕП-1 в судове засідання не з,явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином судовою повісткою.
Перевіривши матеріали справи, оцінивши всі докази та обставини по справі, суд задовольняє позовні вимоги частково, виходячи з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 є власником квартири № 57 у будинку № 41 на вул. Грушевського в м. Коростені, що підтверджується договору купівлі - продажу квартири від 22.09.2006 року посвідченого приватним нотаріусом Коростенського нотаріального округу Житомирської області ОСОБА_3 (а.с.3-5). 05 січня 2017 року сталося залиття квартири АДРЕСА_2 , що стверджується актом про залиття, аварію, що трапилась на системі центрального опалення, гарячого водопостачання ( або холодного водопостачання),який складений 23.01.2017 року комісією ВЖРЕП № 2, згідно якого залиття вказаної квартири відбулося з квартири № 65 (а.с.6).
Згідно акту залиття були встановлені пошкодження, а саме: частково замокли віконні відкоси, стеля та стіна в кухні. Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, що затверджені Наказом Державного комітету з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 року № 76 «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій» у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, форма якого передбачена додатком № 4.
Згідно Додатку № 4 в акті повинні бути відображені: дата складання акту (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.
Як вбачається з вказаного Акту про залиття квартири позивача від 23.01.2017 року, в ньому зазначено: дату його складання; прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; описано характер залиття та його причини, а саме, як причину залиття зазначено, що залиття відбулося з квартири № 65; описано пошкодження, які завдані внаслідок залиття; також викладено висновок щодо вини особи, що вчинила залиття. А тому суд вважає, що залиття квартири позивача сталося з вини відповідача, що підтверджується належними та допустимими доказами по справі, оскільки протилежного відповідач не скористалась своїм правом, не з,явилась в судове засідання та не довела.
Відповідно до п.п. 18, 35 Правил користування приміщеннями житлових будинків і прибудинковими територіями за № 572, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08.10.92 року, власники квартир, наймачі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримуватися правил пожежної безпеки. При появі несправностей у квартирі вживати заходи до їх усунення власними силами або силами підприємств по обслуговуванню житла. Своєчасно повідомляти власника будинку про виявлені несправності, які порушують нормальну експлуатацію цього будинку.
При винесенні рішення суд виходить з того, що вина відповідача доведена, оскільки вона як користувач несе відповідальність за майно, в тому числі комунікації, які знаходяться у її квартирі.
Відповідно до п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди від 27.03.1992 року № 6 (зі змінами та доповненнями) - шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Суд вважає, що відповідач була зобов'язана слідкувати за санітарно-технічним обладнанням у своїй квартирі, нею в порушення Правил користування приміщеннями житлових будинків і гуртожитків, затверджених постановою Кабінету міністрів України №572 від 08.10.1992 року, не вжито всіх необхідних заходів щодо унеможливлення завдання шкоди, що спричинило пошкодження, а саме: частково замокли віконні відкоси, стеля та стіна в кухні в квартирі № 57.
Відповідно до ч. 1 ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Відповідно до зведеного кошторису розрахунку вартості об,єкта будівництва та додатку Д про визначення вартості матеріального збитку завданого власнику квартири № 57 через затоплення, з якого вбачається, що вартість матеріального збитку завданого власникові квартири № 57 за адресою: вул. Грушевського,41 в м. Коростені, внаслідок затоплення, становить 1330 грн.(а.с.7-10).
Крім того, на думку суду, підлягає стягненню з відповідача також кошти сплачені позивачем кошти сплачені за складання зведеного кошторису в розмірі 51,60 грн., за послуги банку в розмірі 10 грн. та 15,40 грн. за відправку рекомендованого листа відповідачу, оскільки їх понесення підтверджено документально( а.с.10,11,14 ).
За змістом ст. 1166 ЦК України, шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, дією або бездіяльністю, згідно частини першої ст. 1167 ЦК України, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.
Підлягають частковому задоволенню і вимоги позивача про стягнення моральної шкоди з наступних підстав.Згідно вимог ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає також: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.
Моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, дією або бездіяльністю, згідно частини першої ст.1167 ЦК України, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності вини.
Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 року « Про судову практику в справах про відшкодування моральної ( немайнової ) шкоди» розмір відшкодування моральної (немайнової) шкоди суд визначає залежно від характеру та обсягу страждань (фізичних, душевних, психічних тощо), яких зазнав позивач, характеру немайнових втрат (їх тривалості, можливості відновлення тощо) та з урахуванням інших обставин. Зокрема, враховуються стан здоров'я потерпілого, тяжкість вимушених змін у його життєвих і виробничих стосунках, час та зусилля, необхідні для відновлення попереднього стану. При цьому суд має виходити із засад розумності, виваженості та справедливості.
Визначаючи розмір моральної шкоди, суд виходить із засад розумності, виваженості та справедливості, та тих доказів, які зібрані та дослідженні судом, довід позивача, що залиття квартири змусило його докладати додаткових зусиль для організації життя, призвела до моральних страждань, оскільки після залиття квартири значно погіршились умови проживання його сім'ї, так як в квартирі потрібно робити ремонт, а тому суд вважає, що компенсація за моральні страждання визначається в сумі 1000 гривень .
Відповідно до частини 2 ст. 88 ЦПК України, якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від оплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, що їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.
На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 212,214-215 Цивільно-процесуального Кодексу України, ст.ст. 1166,1167 Цивільного Кодексу України, суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_1 матеріальну шкоду завдану внаслідок залиття квартири в розмірі 1407 гривень та моральну шкоду в розмірі 1000 гривень, а всього 2407 ( дві тисячі чотириста сім ) гривень.
Стягнути з ОСОБА_2,ІНФОРМАЦІЯ_1 на користь ОСОБА_4 сплачений судовий збір в розмірі 1280 грн.
Заочне рішення може бути переглянуто Коростенським міськрайонний судом за письмовою заявою відповідача, що може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії, а в разі відмови в його перегляді в загальному порядку.
Рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд в десятиденний строк з дня отримання його копії, а в разі відмови в його перегляді і відповідачем в той же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Суддя: Коваленко В.П.