Справа № 755/2949/17
У х в а л а

"10" жовтня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва

в складі Головуючого судді Астахової О.О.,

при секретарі Наумовій О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні квартирою,-

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом в якому просить зобов»язати відповідача не чинити йому перешкод у користуванні квартирою № 17, будинку 56, по вул.. Алма-Атинській в м. Києві.

У судовому засіданні представник відповідача подав зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення права власності на ? частки квартири, яку просить прийняти до спільного розгляду з первісним позовом, оскільки вважає, що обидва позови взаємопов»язані, випливають з одних правовідносин і задоволення зустрічного позову виключає задоволення позовних вимог ОСОБА_1, а тому їх спільний розгляд є доцільним.

Суд, вислухавши клопотання, думку сторін та представника позивача, який заперечував проти прийняття зустрічної позовної заяви до спільного розгляду з первісним позовом, так як вважав, що зустрічна позовна заява не оплачена належним чином судовим збором і її спільний розгляд не є доцільним, перевіривши виконання вимог ст. 118-120 ЦПК України, прийшов до наступного висновку.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Вивчивши матеріали зустрічної позовної заяви, суд приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно із п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

За ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Звертаючись до суду із зустрічним позовом позивач просить припинити право власності ОСОБА_1 на ? частини квартири АДРЕСА_1, зі сплатою відповідної вартості такої частки.

Разом з тим, позивач не вказує ціну позову, а тому даний недолік підлягає усуненню.

Також, зустрічна позовна заява не оплачена належним чином судовим збором, при цьому містить клопотання про звільнення ОСОБА_2 від його сплати, оскільки позивач за зустрічним позовом знаходиться у скрутному матеріальному становищі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, єдиною підставою для звільнення або відстрочення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору у визначеному законодавством розмірі.

Разом з тим, позивачем не надано суду доказів на підтвердження її майнового стану, який ускладнює здійснення нею оплати судового збору при зверненні з даним позовом до суду, як, як єдиної підстави, визначеної Законом, для такого відстрочення.

Більше того, за положенням ч. 2 ст. 365 ЦК України, припинення права особи на частку у спільному майні за рішенням суду можливе лише за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

А відтак, клопотання ОСОБА_2.. про відстрочення судового збору задоволенню не підлягає.

Згідно із ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01.01.2017 року становить 1600,00 грн.

Оскільки зустрічна позовна заява містить вимогу майнового характеру, то ОСОБА_2 необхіднонадати суду доказ оцінки майна: 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, та виходячи із її вартості вказати ціну позову, та здійснити оплату судового збору, виходячи із ставки судового збору у розмірі 1 відсоток від ціни позовуале не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати (640 грн.) та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати ( 8000,00грн.).

Згідно із ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки зустрічна позовна заява не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства, суд вважає необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу за зустрічним позовом строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати п»яти днів.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 208, 210 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про припинення права власності на ? частки квартири - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У разі невиконання вимог ухвали у визначений судом строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: