Справа № 456/735/17
Провадження № 2/456/954/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" червня 2017 р. Стрийський міськрайонний суд Львівської області у складі:

головуючого: судді Шрамка Р. Т.

з участю секретаря: Панилик О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Стрию цивільну справу за позовом Стрийської місцевої прокуратури в інтересах Любинцівської сільської ради до ОСОБА_2 та ОСОБА_3, третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача Державне підприємство «Сколівське лісове господарство» про відшкодування шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з відповідача ОСОБА_2 та ОСОБА_3, в користь держави в особі Любинцівської сільської ради, солідарно з відповідачів на розподільчий рахунок Любинцівської сільської ради, 47197 грн. 47 коп. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев, а саме по 23598 грн.73 коп., з кожного.

Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 21.10.2016 на території державного підприємства «Сколівське лісове господарство» в кварталі 4 виділ 37 Любинцівського лісництва ОСОБА_2 та ОСОБА_3 без лісорубного квитка чи іншого спеціального дозволу вчинили самовільну рубку лісу, а саме 4 сироростучих дерев породи «дуб звичайний» загальною кубомасою 10,24 м.куб., чим державі спричинено шкоду в сумі 47197 грн. 47 коп. За вказаним фактом інженером охорони та захисту лісу державного підприємства «Сколівське лісове господарство» 21.10.2016 були складені протоколи за №000236 та №000236/1 про адміністративне правопорушення відповідно відносно ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за ст. 65 КУпАП. З пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 21.10.2016 вбачається, що вони самовільно зрізали 4 дерева породи «дуб», вину у вчиненні правопорушення визнають і згідні відшкодувати збитки. Постановою про накладення адміністративного стягнення від 02.11.2016 за № - 000027 ОСОБА_3 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 65 КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 85 грн. Дана постанова про накладення адміністративного стягнення ОСОБА_3 у встановленому законом порядку не оскаржувалась і згідно листа державного підприємства «Сколівське лісове господарство» № 006 від 07.11.2016 скерована для примусового виконання у Стрийський міськрайонний відділ державної виконавчої служби ГТУЮ у Львівській області. Також, постановою про накладення адміністративного стягнення від 02.11.2016 за № 000028 ОСОБА_2 було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення за ст. 65 КУпАП та накладено на останнього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 85 грн. Дана постанова про накладення адміністративного стягнення ОСОБА_2 у встановленому законом порядку не оскаржувалась і згідно листа державного підприємства «Сколівське лісове господарство» № 007 від 07.11.2016 скерована для примусового виконання у Стрийський міськрайонний відділ державної виконавчої служби ГТУЮ у Львівській області. Діями ОСОБА_3 та ОСОБА_2 державі та навколишньому природному середовищу було завдано шкоди у розмірі 47197 грн. 47 коп., що підтверджується актом огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства від 21.10.2016, польовою переліковою відомістю пнів самовільно зрізаних дерев від 21.10.2016 та розрахунком збитків від 24.10.2016р. В добровільному порядку ОСОБА_3 та ОСОБА_2, не відшкодували завдані збитки, що підтверджується інформацією, наданою Любинцівською сільською радою. Крім того, згідно даної інформації, Любинцівська сільська рада самостійно з позовом до суду не зверталась. Даний позов заявлений Стрийською місцевою прокуратурою в інтересах держави в особі Любинцівської сільської ради, оскільки лісопорушення вчинено на її території та вказані платежі зараховуються на спеціальний бюджетний рахунок сільської ради, а тому несвоєчасна сплата їх Відповідачами призводить до дефіциту місцевого бюджету. На органи прокуратури відповідно до ст. 131-1 Конституції України та ет.45 ЦПК України покладено представництво інтересів держави в суді у випадках, передбачених законом. Згідно ст.23 ч.3 Закону України «Про прокуратуру» прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Як встановлено Стрийською місцевою прокуратурою Любинцівською сільською радою не вжито жодних заходів, в тому числі представницького характеру, щодо відшкодування шкоди, завданої самовільною рубкою дерев, що свідчить про неналежне здійснення нею захисту інтересів держави. Такі взаємовідносини зачіпають інтереси держави, яка згідно з ст. 131-1 Конституції України покладає на прокуратуру обов'язок по представництву інтересів держави в суді. Право на звернення прокурора або його заступника до суду в інтересах держави передбачене ст. 24 Закону України «Про прокуратуру». Зазначені обставини є підставою для реалізації прокурором визначених Конституцією України та законами України повноважень шляхом пред'явлення позову в інтересах держави в особі уповноваженого органу - Любинцівської сільської ради.

Представник Стрийської місцевої прокуратури Львівської області в інтересах держави в особі позивача Стрийської районної ради в судове засідання не з'явився, однак подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримує в повному обсязі та просить його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3, в судове засідання не з'явився, однак подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги в частині стягнення з нього суми 23598 грн. 73 коп. шкоди та 772 грн., судового збору визнає.

Відповідач ОСОБА_2, в судове засідання не з'явився та не повідомив суд про причини своєї неявки, хоча про час там місце розгляду справи був належним чино повідомлений.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог державного підприємства «Сколівське лісове господарство» в судове засідання не з'явився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задовольнити.

Враховуючи, що сторони у судове засідання не з'явилися, відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, вивчивши та дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, приходить до висновку, що відсутність відповідача не є перешкодою для розгляду справи, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів про права та взаємовідносини сторін, і позов слід задовольнити, ухваливши заочне рішення.

У відповідності до ст. 121 Конституції України, прокуратура України становить єдину систему, на яку покладаються представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до ст. 23 ЗУ «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку установлених законом.

Згідно 2 ЦПК України, у випадках, встановлених законом, прокурор може звернутися до суду із заявами про захист державних інтересів та брати участь у цих справах; прокурор здійснює у суді представництво інтересів держави в порядку, встановленому цим кодексом та іншими законами.

Виходячи з наведених положень Конституції України та законів, тлумачень Конституційного суду України, прокурор має статус законного представника держави чи громадянина у випадках, передбачених чинним законодавством. Підставою представництва у суді інтересів держави є порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб'єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Згідно зі ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до ч. 1, ч. 2 п.1 ст. 105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до ст. 107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» підприємства, установи, організації і громадяни України, а також іноземні юридичні і фізичні особи та особи без громадянства зобов'язані відшкодувати шкоду, завдану ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Статтею 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» передбачено, що шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ч.3 ст. 40 КУпАП питання про відшкодування майнової шкоди, заподіяної адміністративним правопорушенням, вирішується в порядку цивільного судочинства.

За приписами ч.1 ст. 1190 ЦК України особи, спільними діями яких було завдано шкоди, несуть солідарну відповідальність.

Відповідно до вимог ч.3 ст.29, ч.1 ст.69 Бюджетного кодексу України, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності, сплачуються у визначеному вказаними нормами співвідношенні на рахунки спеціальних фондів Державного, обласних та місцевих бюджетів в розмірах 30, 20 та 50 відсотків відповідно.

Зазначена норма означає, що завдані природним ресурсам збитки сплачуються на єдиний розподільчий казначейський рахунок відповідної місцевої ради в користь зведеного бюджету, із якого місцевим органом Державної казначейської служби в подальшому розподіляються конкретні суми коштів до Державного, обласного та місцевого бюджетів у вищевказаному співвідношенні.

Судом встановлено, що відповідно до Акту огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, 21 жовтня 2016 року, було виявлено самовільну незаконну рубку лісу, а саме сироростучих дерев породи «дуб звичайний».

Відповідно до Розрахунку битків заподіяних лісовому господарству самовільною рубкою дерев і розрахованих згідно додатку №1 до постанови Кабінету Міністрів від 23 липня 2008 року № 665, всього нараховано збитків на суму 47197 грн. 47 коп.

Згідно до постанови про накладення адміністративного стягнення, керуючись ст.65 КУпАП, ОСОБА_3, визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85,00 грн.

Відповідач вину визнав та надав письмове пояснення та згоду на добровільну сплату штрафу за завдані збитки.

Відповідно до постанови про накладення адміністративного стягнення, визнано ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 65 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення штрафу в розмірі 85,00 грн.

Відповідач ОСОБА_2 надав письмове пояснення в якому визнав свою вину і дав згоду на добровільну сплату штрафу.

За таких підстав, суд оцінивши докази, що ґрунтуються на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів, дійшов до висновку, що між неправомірними діями відповідачів та завданою шкодою є безпосередній причинний зв'язок і є вина відповідачів, а тому з відповідачів слід стягнути солідарно з відповідачів на розподільчий рахунок Любинцівської сільської ради 47197 грн. 47 коп. шкоди, завданої навколишньому середовищу незаконною рубкою дерев та сплаченого судового збору в сумі 1544 грн.

Частиною 3 ст. 88 ЦПК України передбачено, що якщо позивача, на користь якого ухвалено рішення, звільнено від сплати судового збору, він стягується з відповідача в дохід держави пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог.

Згідно ст. 88 ЦПК України, судові витрати слід покласти на відповідачів пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.

Керуючись ст. 121 Конституції України, ст., ст. 2, 10, 60, 61, 88, 197, 209, 212, 213 ЦПК України, ст., ст. 22, 1166, 1190 ЦК України, Законом України «Про прокуратуру суд, -

вирішив:

Позов задовольнити.

Стягнути солідарно з ОСОБА_2, зареєстрованого в АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 та ОСОБА_3, зареєстрованого в АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 на розподільчий рахунок Любинцівської сільської ради №0646, відкритий в Стрийському управлінні ДКСУ Львівської області, МФО 825014, , код платежу 24062100 - 47197 (сорок сім тисяч сто дев'яносто сім) грн. 47 коп. шкоди, завданої навколишньому природному середовищу незаконною рубкою дерев, а саме по 23598 (двадцять три тисячі п'ятсот дев'яносто вісім) грн. 73 коп. з кожного.

Стягнути з ОСОБА_2, зареєстрованого в АДРЕСА_1 ідентифікаційний номер НОМЕР_1 та ОСОБА_3, зареєстрованого в АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2 на рахунок прокуратури Львівської області №0774 в УДКСУ у м. Києві, МФО 820172, ідентифікаційний код юридичної особи - 02910031, сплачений судовий збір в сумі 1544 (одна тисяча п'ятсот сорок чотири) грн. 00 коп., а саме по 772 (сімсот сімдесят дві) грн. 00 коп. з кожного.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Львівської області шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Р. Т. Шрамко