Справа № 305/2077/16-ц
Провадження по справі № 2/305/265/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.06.2017 Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: судді - Бліщ О.Б.

секретаря - Вербещука В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Верхньоводянської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог: приватний нотаріус Рахівського районного нотаріального округу Закарпатської області Маріна Алла Степанівна, ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом , -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся в суд з позовом до Верхньоводянської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області, треті особи без самостійних вимог: приватний нотаріус Рахівського районного нотаріального округу Закарпатської області Маріна Алла Степанівна, ОСОБА_3, ОСОБА_9 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом

На обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла його мати - ОСОБА_4, та ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер його батько - ОСОБА_5. Після їх смерті відкрилася спадщина на житловий будинок АДРЕСА_1 Даний будинок до дня смерті належав громадянину ОСОБА_5. Позивач фактично прийняв спадщину, вступивши в управління та володіння спадковим майном. Як спадкоємець першої черги спадкування за законом, звернувся до Рахівської ДНК із заявою про прийняття спадщини, однак йому видано постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку з відсутністю реєстрації права власності . З наведених підстав, позивач просить суд винести рішення, яким визнати за ним, в порядку спадкування за законом, право власності на житловий будинок АДРЕСА_1

Позивач, ОСОБА_1, в судове засідання не з`явився, його представник ОСОБА_6 надав суду заяву, в якій просить дану справу розглянути у його відсутності та у відсутності позивача, позовні вимоги підтримує, просить такі задовольнити.

Представник відповідача, Верхньоводянської сільської ради, Рахівського району, Закарпатської області в судове засідання не з`явився, сільський голова, ОСОБА_7 надіслала заяву, в якій просила розглянути справу без їх представника. Позовні вимоги визнає повністю.

Третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Рахівського районного нотаріального округу Маріна А.С. повторно в судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, причини її неявки суду не відомі.

Треті особи - ОСОБА_3 та ОСОБА_8 також в судове засідання не з'явилися, надали суду заяви, в яких просять дану справу розглянути у їх відсутності, позовні вимоги визнають у повному обсязі.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд прийшов до наступного висновку.

У відповідності до положень частини 1 статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Відповідачем у справі являється особа, діями якої порушуються права та інтереси відповідача.

Звернення позивача до суду з вимогою визнання права власності на спадкове майно зумовлене порушенням його прав, на отримання власності в порядку спадкування, зокрема через відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в його користь, у зв`язку з відсутністю реєстрації права власності на спадковий будинок.

Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 14 червня 2016 року встановлено, що ОСОБА_5, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року, про що виконкомом Верхньоводянської сільської ради складено відповідний актовий запис №26.

Згідно ст.ст.1217, 1258 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Встановлено, що позивач ОСОБА_1, являється сином спадкодавця ОСОБА_5, отже, в силу ст. 1261 ЦК України є спадкоємцем першої черги спадкування за законом. Інші спадкоємці першої черги спадкування за законом після смерті ОСОБА_5 його дочки - ОСОБА_8 та ОСОБА_3, відмовились від отримання спадщини після смерті батька, на користь позивача по справі, ОСОБА_1, що відповідає вимогам ст. 1274 ЦК України. Вказана обставина підтверджуються нотаріально посвідченими заявами громадян ОСОБА_3 та ОСОБА_9 відмову від спадщини на користь позивача.

При вирішенні спорів щодо спадкування права власності на нерухоме майно суд звертає увагу на зміну редакції ч. 4 ст. 331 і ч. 4 ст. 334 ЦК та інших норм цивільного законодавства і застосовує редакцію закону, яка діяла на час виникнення права у самого спадкодавця та на час відкриття спадщини.

Належність правовстановлюючих документів встановлюється судом відповідно до законодавства, яке було чинним на час набуття права власності на житловий будинок, споруду, зокрема, відповідно до Переліку правовстановлюючих документів, на підставі яких провадиться реєстрація будинків та домоволодінь у містах і селищах міського типу Української РСР, затвердженого Міністерством комунального господарства УРСР 31 січня 1966 року та погодженого з Верховним Судом УРСР 15 січня 1966 року, який втратив чинність згідно з наказом Державного комітету України по житлово-комунальному господарству від 13 грудня 1995 року та інших нормативно-правових актів.

Якщо право власності на житловий будинок, споруду підтверджується належними правовстановлюючими документами на час виникнення права власності на будівлі, споруди, органи місцевого самоврядування зобов'язані видати довідку про належність житлового будинку на праві приватної власності спадкодавцеві, оскільки до компетенції виконкомів місцевих рад відносилось також питання узаконення цих будівель та внесення записів про право власності на будинки за громадянами у погосподарські книги місцевих рад. Погосподарські книги були особливою формою статистичного обліку, що здійснювалися в Країні (УРСР) із 1979 року, в яких при визначенні року побудування зазначався рік введення в експлуатацію будинку, тобто, записи у погосподарських книгах визнавались в якості актів органів влади (публічних актів), що підтверджують право приватної власності.

З довідки виконкому Верхньоводянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області № 542 від 13.12.2016 вбачається, що за ОСОБА_5, згідно запису в погосподарській книзі Верхньоводянської сільської ради, числився житловий будинок, побудований в 1990 році, господарські будівлі та споруди по АДРЕСА_1 та земельна ділянка площею 0,75 га. для обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд також, земельна ділянка площею 0,60 га. - для ведення особистого селянського господарства в АДРЕСА_1. Тому, вказаний житловий будинок не слід вважати як самочинне будівництво.

При розгляді справ про визнання права власності на спадкове нерухоме майно у випадках, якщо спадщина прийнята, проте спадкоємцем не було одержано свідоцтво про право на спадщину (ст. 1297 ЦК) або не здійснено державну реєстрацію права на спадщину (ст. 1299 ЦК), слід брати до уваги, що законодавець розмежовує поняття "виникнення права на спадщину" та "виникнення права власності на нерухоме майно, що входить до складу спадщини", і пов'язує із виникненням цих майнових прав різні правові наслідки.

Відповідно до норм ч. 5 ст. 1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини та згідно із ч. 3 ст. 1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Для набуття спадщини необхідна наявність ряду умов. Першою необхідною умовою є відкриття спадщини, під якою розуміють настання таких юридичних фактів, які обумовлюють виникнення у спадкоємця права на набуття спадщини - права на спадкування. До таких юридичних фактів, передусім, відноситься смерть спадкодавця. Проте, в момент відкриття спадщини спадкоємець набуває лише право на спадкування, а не право власності на саму спадщину. Для виникнення права власності на спадщину спадкоємець повинен належним чином здійснити (реалізувати) право на прийняття спадщини. Здійснення права на спадкування, передусім, полягає в тому, що спадкоємець має право прийняти спадщину або не прийняти її. Прийняття спадщини можливе двома способами: шляхом пасивної поведінки спадкоємця, яка передбачена ч.3 ст. 1268 ЦК України, яка встановлює, що для прийняття спадщини достатньо того факту, що спадкоємець, мешкав разом з померлим і протягом строку для прийняття спадщини не відмовився від неї. Такі спадкоємці також подають заяву про видачу їм документа, що підтверджує їх право на успадковане майно, але можуть це зробити незалежно від закінчення строку, встановленого для прийняття спадщини; шляхом активної поведінки, тобто подачі заяви про прийняття спадщини та видачі їм відповідного свідоцтва. Для такого способу прийняття спадщини, який буде стосуватися всіх інших спадкоємців, існує певний строк для подачі заяви.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 фактично прийняв спадщину, оскільки фактично проживає в спадковому будинку та утримує його, отже вступив в оперативне управління та володіння спадковим майном. Згідно копії паспорта ОСОБА_1 він є прописаний в спадковому будинку.

Таким чином, враховуючи, що позивач по справі належить до першої черги спадкоємців за законом, фактично прийняв спадщину, майнового спору з приводу спадкування не існує, відповідачем та третіми особами позов визнаний, суд вважає, що позовні вимоги позивача обґрунтовані і підлягають задоволенню.

Питання про відшкодування судових витрат позивачем та його представником не ставилось.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності в цілій частині на житловий будинок АДРЕСА_1

Витрати по сплаті судового збору залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Бліщ О.Б.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду : Бліщ О.Б.