Справа № 723/3408/16-ц
Провадження № 2/723/1441/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 травня 2017 року Сторожинецький районний суд

Чернівецької області

в складі головуючої судді Дячук О.О.

при секретарі Яворській М.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Сторожинець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області про зобовязання управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області здійснити перерахунок і провести виплату заробітної плати за роботу у вихідні дні за весь час роботи в газовій котельні за період 15.02.2008р.-15.04.2008р., 01.10.2008р.-15.04.2009р., 15.10.2009р.-15.04.2010р. у розмірі 2367.32грн., -

ВСТАНОВИВ :

Позивач звернувся в суд з позовом до Управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області про визнання дій управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області щодо не нарахування та невиплати заробітної плати за роботу понад нормою за період з 01.02.2009р. по 15.04.2009р та з 16.02.2010р. по 15.04.2010р. протиправними та зобовязання перерахунку й виплати заробітної плати за роботу понад нормою згідно ст. 106 КЗпП України за період з 01.02.2009р. по 15.04.2009р та з 16.02.2010р. по 15.04.2010р. у сумі 2686.06грн., зазначивши, що він працював у Центрі дитячої та юнацької творчості управління освіти Сторожинецької районної державної адміністрації на посаді оператора газових котлів на протязі трьох опалювальних сезонів, а саме: з 15.02.2008 р. по 15.04.2008 р., з 01.11.2008р. по 15.04.2009р. та з 15.10.2009р. по 15.04.2010р.. Їх працювало троє працівників за графіком роботи доба через дві, кожен із них отримував мінімальну заробітну плату. Позивач зазначає, що такий графік роботи не відповідає вимогам чинного законодавства і є протиправним, так як нормальна тривалість робочого часу працівників не може перевищувати 40годин на тиждень, у нього вона становила 56годин. Щоб упорядкувати час, роботодавець повинен був оформити четвертого робітника. Він мав би не три, а лише два вихідних дня, він частково працював і у вихідні дні. Позивач зазначає, що за роботу у вихідні дні йому оплата праці не нараховувалася та не виплачувалася. Оскільки не було прийнято на роботу четвертого працівника, позивач вважає, що він виконував третину роботи відсутнього працівника та має право на отримання відповідної оплати за працю.

Позивач зазначає, що як вбачається із довідки про його заробітну плату №811 від 20 жовтня 2010р. виданої відділом освіти він повинен був додатково отримати 1267.31грн. за період роботи у вихідні дні з 01 лютого по 15 квітня 2009р., за період з 16 лютого по 15 квітня 2010р. 1418.75грн.. Разом ці суми становлять 2686.06грн..

03.05.2017р. ОСОБА_1 подав до суду клопотання у якому зазначив, що із наданих ним роздруківок видно, що він отримував щомісячно заробітну плату, яка складалась із окладу, доплат за роботу в нічний час та за шкідливі умови праці. Оклад, який він отримував протягом всього часу роботи, являв собою мінімальну заробітну плату в державі на відповідний період, а в 2010 році він був меншим від мінімальної, доплата за роботу у вихідні дні йому не виплачувалась.

Позивач вважає, що визначити розмір належної йому заробітної плати за роботу у вихідні дні, необхідно середньодобову зарплату за опалювальний сезон помножити на кількість вихідних днів, відпрацьованих ним в цьому сезоні. Просить також врахувати й рішення Сторожинецького районного суду від 22.12.2011 р., яким визнано, що управління освіти мало оплачувати йому додатково 33% до тієї заробітної плати, що він отримував (за тимчасово відсутнього працівника), оскільки їх працювало троє, а повинно було працювати четверо.

Позивач зазначає, як вбачається із календаря, в сезоні 2007-2008 років (з 15 лютого 2008 р. по 15 квітня 2008р.) їх троє відпрацювало 11 вихідних днів. Позивач відповідно, особисто відпрацював третину, тобто 3 повні вихідні дні (11:3). Середньодобова зарплата за цей опалювальний сезон становила 51,49 грн.. За три вихідні дні зарплата становила відповідно 154,47грн. (51,49*3). За опалювальний сезон 2008/2009 років ( 1 жовтня 2008 р,- 15 квітня 2008р. вони троє відпрацювали 28 вихідних днів, позивач, відповідно,- 9 вихідних (28:3). Середньодобовий заробіток за цей сезон становив 61,99грн., а заробіток за вихідні дні в цей період становив 557,91грн. (61,99*9).За опалювальний сезон 2009/2010 років позивач відпрацював 8 вихідних днів ( 26:3), середньодобовий заробіток за цей сезон становив 58,91 грн.. За 8 вихідних днів заробіток становив відповідно 471,28 грн. (58,91*8). За весь час роботи в газовій котельні зарплата позивача за роботу у вихідні дні становила 1183.66грн(154,47грн.+557,91 грн.+471,28грн.).

У відповідності до ст. ст.72 і 107 КЗпП України робота у вихідні дні оплачується в подвійному розмірі. Тому позивач вважає, що відповідач повинен йому виплатити за весь час роботи у вихідні дні 2367,32 грн. (1183,66*2).

Враховуючи вищевикладене позивач змінив позовні вимоги та просить винести рішення, яким зобовязати управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області (або його правонаступника) в місячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили зробити перерахунок і провести виплату йому заробітної плати за роботу у вихідні дні згідно з ст. ст. 72, 107 Кодексу законів про працю України за весь час роботи в газовій котельні (15.02.2008р.- 1:5.04.2008., 01.10.2008р.-15.04.2009р.. 15.10.2009р.-15.04.2010р.) в розмірі 2367(дві тисячі триста шістдесят сім) гривень 32 коп..

Позивач у судове засідання не зявився, із клопотання вбачається, що він просить справу розглянути у його відсутності.

Представник відповідача у судовому засіданні позов не визнав повністю, просить відмовити у його задоволенні за безпідставністю, подав заперечення у якому зазначив, що позовною заявою від 12.12.2016року ОСОБА_1 звернувся до суду з вимогою зобовязати відділ освіти Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області в місячний строк з дня набрання рішенням суду законної сили зробити перерахунок і провести виплату йому заробітної плати за роботу у вихідні дні згідно з ст. ст. 72 і 107 Кодексу законів про працю України за весь час його роботи на посаді оператора газової котельні в сумі 2686,06 грн..

Клопотанням від 03.05.2017 року ОСОБА_1 змінено суму позову з 2686,06грн. на суму 2367.32грн., залишивши підставу для їх виплати незмінними. Розрахунок суми позову ОСОБА_1 здійснено виходячи зі змісту ст. 67 КЗпП України, що загальним вихідним днем є неділя. Ним нараховано кількість відпрацьованих неділь (вважаючи їх вихідними днями) за період роботи, помножено на середньодобовий заробіток за відповідний період роботи, поділено на три та загальну суму помножено на два і виведено ним суму позову.

Вимоги ОСОБА_1 стягнути з управління освіти, сімї, молоді та спорту заробітну плату за роботу у вихідні дні за весь час роботи на посаді оператора газової котельні, є безпідставними та не відповідають вимогам чинного законодавства.

Із рішення Сторожинецького районного суду від 22 грудня 2011 року (Справа 2-1319/2011р.) та висновків Теріторіальної державної інспекції з питань праці у Чернівецькій області (відповідь від 09.11.2012 року №024-Б 178/13-40), видно, що ОСОБА_1 виконував роботу оператора котельні за графіком змінності доба через дві, однак не вказано, що він працював в тому числі і у вихідні дні.

Ст. 69 КЗпП України передбачає порядок надання працівникам вихідних днів на безперервно діючих підприємствах, в установах, організаціях. ОСОБА_1 працював на посаді оператора газової котельні, яка у період опалювального сезону є безперервно діючою. Для забезпечення безперервності теплопостачання в установі, керівником було встановлено порядок роботи працівників газової котельні згідно щомісячного графіку змінності, в якому вказано робочі та вихідні дні окремо для кожного працівника. При роботі працівника за графіком змінності необовязково, щоб один вихідний день тижня припадав на неділю, оскільки вимоги ст. 67 КЗпП України стосуються працівників, які працюють при пятиденному та шестиденному робочому тижні, а режим роботи працівників за графіком змінності регулюється ст. 69 КЗпП України, відповідно до якої вихідні дні надаються в різні дні тижня почергово кожній групі працівників згідно графіку змінності.

Крім того, ОСОБА_1 не надано суду жодного доказу про його залучення роботодавцем до роботи у вихідні дні.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працював у Центрі дитячої та юнацької творчості управління освіти Сторожинецької районної державної адміністрації на посаді оператора газових котлів на протязі трьох опалювальних сезонів, а саме: з 15.02.2008 р. по 15.04.2008 р., з 01.11.2008р. по 15.04.2009р. та з 15.10.2009р. по 15.04.2010р.. Їх працювало троє працівників за графіком роботи доба через дві.

ОСОБА_1 працював на посаді оператора газової котельні, яка у період опалювального сезону є безперервно діючою. Для забезпечення безперервності теплопостачання в установі, керівником було встановлено порядок роботи працівників газової котельні згідно щомісячного графіку змінності, в якому вказано робочі та вихідні дні окремо для кожного працівника. При роботі працівника за графіком змінності необовязково, щоб один вихідний день тижня припадав на неділю, вимоги ст. 67 КЗпП України стосуються працівників, які працюють при пятиденному та шестиденному робочому тижні, а режим роботи працівників за графіком змінності регулюється ст. 69 КЗпП України, відповідно до якої вихідні дні надаються в різні дні тижня почергово кожній групі працівників згідно графіка змінності.

Надаючи правову оцінку правовідносинам, що склались між сторонами, суд зазначає наступне.

Згідно вимог ч.ч. 1, 7 ст. 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Право на своєчасне одержання винагороди за працю захищається законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Відповідно, оплата за роботу у неробочі дні входить до структури заробітної плати. Розмір оплати за роботу у неробочі дні визначений ст. 107 КЗпП України.

Під заробітною платою, що належить працівникові, або за визначенням, використаним у ч. 2 ст. 233 КЗпП України, належною працівнику заробітною платою необхідно розуміти усі виплати, на отримання яких працівник має право згідно з умовами трудового договору і відповідно до державних гарантій, встановлених законодавством для осіб, які перебувають у трудових правовідносинах з роботодавцем, незалежно від того, чи було здійснене нарахування таких виплат.

Як вбачається з матеріалів справи довідки №331 від 18.05.2017р. Управління освіти сімї, молоді та спорту, ОСОБА_1 дійсно працював на посаді оператора газової котельні згідно з графіком змінності в газовій котельні Сторожинецького центру дитячої та юнацької творчості, який затверджений директором ЦДЮТ та погодженим із головою первинної профспілкової організації в період опалювальних сезонів 2008-2010рр..

Із рішення Сторожинецького районного суду від 22 грудня 2011 року (справа 2-1319/2011р.) та висновків Теріторіальної державної інспекції з питань праці у Чернівецькій області (відповідь від 09.11.2012 року №024-Б 178/13-40), видно що ОСОБА_1 виконував роботу оператора котельні за графіком змінності доба через дві. Із висновку Теріторіальної державної інспекції з питань праці у Чернівецькій області вбачається, що ОСОБА_1 відпрацював один святковий день 8 березня 2008р..

Із довідки №347 від 24.05.2017р. Управління освіти сімї, молоді та спорту ОСОБА_1 15.11.2012р. нараховано та виплачено кошти в сумі 356.12гривень в тому числі за: доплату за роботу у святковий день 8 березня 2008р. 39.51грн.; доплату за роботу у нічний час 210.01грн.; компенсація за невикористану відпустку за роботу в 2008р. 106.60грн..

Інших доказів, які би свідчили, що ОСОБА_1 працював у святкові та неробочі дні суду не надано.

Стаття 3 ЦПК України передбачає, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст.10, ч. 1 ст.11, ч. 1 ст. 60 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.

Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 107 КЗпП України, робота у святковий і неробочий день оплачується у подвійному розмірі. Оплата у зазначеному розмірі провадиться за години, фактично відпрацьовані у святковий і неробочий день. На бажання працівника, який працював у вихідний, святковий і неробочий день, йому може бути наданий інший день відпочинку.

Перелік святкових і неробочих днів визначений уст. 73 КЗпП України.

Відповідно до ст. 67 КЗпП України загальним вихідним днем є неділя. Другий вихідний день при п'ятиденному робочому тижні, якщо він не визначений законодавством, визначається графіком роботи підприємства, установи, організації, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації підприємства, установи, організації, і, як правило, має надаватися підряд з вихідним днем.

Відповідно до ч. 3 ст. 71 КЗпП України, залучення працівників до роботи у вихідні дні провадиться за письмовим наказом (розпорядженням) власника або уповноваженого ним органу.

Робота у святкові та не робочі дні для працівників, які працюють по змінах визначається їх графіком роботи. Такий графік був затверджений директором ЦДЮТ та погодженим із головою первинної профспілкової організації в період опалювальних сезонів 2008-2010рр., ОСОБА_1 знав про такий графік.

Доводи позивача, про те, що його роботу, яка припадала на суботу та неділю потрібно рахувати, як роботу у вихідні дні є безпідставними, оскільки робота у суботу та неділю вважається вихідним днем лише в тому випадку, коли працівник виконує свої посадові обовязки з понеділка по пятницю при 40 годинному робочому тижні. А якщо працівник працює за встановленим графіком роботи і вихідні дні йому встановлено відповідно до складеного графіку, то субота і неділя у такому випадку не вважається роботою у святкові та неробочі дні.

Відповідно до положень частини 4 ст.60, пункту 1 частини 1 ст.214 ЦПК України, доказування, а відтак й ухвалене судове рішення, не може ґрунтуватись на припущеннях.

З огляду на вищенаведене, суд прийшов до переконання, що позовна вимога про стягнення заробітної плати за роботу у вихідні дні є безпідставною та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст.67, 72, 107 КЗпП України, ст.ст. 10,45,118,119,120,218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області про зобовязання управління освіти, сімї, молоді та спорту Сторожинецької районної державної адміністрації Чернівецької області здійснити перерахунок і провести виплату заробітної плати за роботу у вихідні дні за весь час роботи в газовій котельні за період 15.02.2008р.-15.04.2008р., 01.10.2008р.-15.04.2009р., 15.10.2009р.-15.04.2010р. у розмірі 2367.32грн. відмовити за безпідставністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Чернівецької області через Сторожинецький районний суд протягом 10-ти днів з дня його проголошення.

Особи які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом 10-ти днів з дня отримання цього рішення.

СУДДЯ: