Справа № 2/243/2909/2017
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

02 червня 2017 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Мірошниченко Л.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 Спілки «Інтеграл» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 Спілки «Інтеграл» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме до неї не додано оригіналу документів, що підтверджують сплату судового збору.

Натомість, позивачем додано до позовної заяви заяву про відстрочення в оплаті судового збору до моменту винесення судом рішення або звільнення від його сплати. В обґрунтування даної заяви зазначили, що майновий стан КС «Інтеграл» та фінансова неможливість перешкоджає сплаті судового збору, надали довідку ДФС України Київського районного у м. Донецьку Маріупольської ОДПІ ГУ ДВС у Донецькій області від 10.06.2016 року про перелік поточних рахунків КС «Інтеграл» та копію банківської виписки з ПАТ АКБ «Капітал».

У ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір» зазначено перелік категорій осіб, які звільняються від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях. Однак, позивач не надав суду доказів на підтвердження того, що він має відношення до будь-якої з категорії у звязку з чим, заявлені позовні вимоги мають оплачуватися судовим збором.

Згідно із нормами ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається із зазначеної заяви, позивач посилається на скрутне фінансове (майнове) становище, при цьому не надавши належних на те доказів.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, приходжу до висновку, що підстав для задоволення заяви позивача про відстрочення в оплаті судового збору до моменту винесення судом рішення або звільнення від його сплати, у суду не має, а тому суд відмовляє у даній заяві.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

З огляду на викладене, а також, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для звільнення або відстрочення позивачу сплати судового збору, дану позовн у заяву слід залишити без руху.

При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивача до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано юридичною особою, ставка судового збору складає 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1 600 грн. 00 коп.

Відповідно до позовних вимог ціна позову визначена в розмірі 74 273 грн. 06 коп. У звязку з цим, в порушення зазначених вимог закону, позивачем КС «Інтеграл» не надано документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 1 600 грн. 00 коп.

Відповідно ч. 3 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 Спілки «Інтеграл» про відстрочення в оплаті судового збору до моменту винесення судом рішення або звільнення від його сплати - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 Спілки «Інтеграл» до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості залишити без руху, та надати позивачу ОСОБА_1 Спілці «Інтеграл» строк в 5 (пять) днів з дня отримання ним копії цієї ухвали для надання до суду документи, що підтверджують сплату судового збору в розмірі - за позовну заяву 1600 грн. 00 коп., або докази, які б підтверджували наявність пільг щодо сплати судового збору.

Кошти в оплату судового збору повинні бути перераховані: отримувач коштів: ГУК у м.Києві /м.Київ/ 22030106; код за ; банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві; код банку отримувача: 820019; рахунок отримувача: 0001, код класифікації доходів бюджету: 22030106

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_4