Справа № 591/2759/17
Провадження № 2/591/1818/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
02 жовтня 2017 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:
головуючого: судді Бурда Б.В.
при секретарі: Сітало Я.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк" до ОСОБА_1 про стягнення коштів за кредитним договором, -
Представник позивача в судове засідання не з'явився. Від нього поступила заява про розгляд справи у його відсутність, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання сторони не з'явився. Про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. На підставі ст. 224 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
У зв'язку з неявкою сторін у судове засідання, відповідно до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено, що позивач та відповідач 28.04.2010 року уклали договір про відкриття карткового рахунку, відповідно до якого відповідач отримав кредитний ліміт у розмірі 1400 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі визначеному «Тарифами Банку». За умовами договору відповідач мав повертати кредит та сплачувати відсотки за користування ним.
Вказані обставини підтверджуються копією заяви, Умовами та правилами надання банківських послуг та довідкою про умови кредитування, що підписана відповідачем.
В порушення вимог Договору відповідач належним чином не виконує умови договору .
В Анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Приватбанку та довідці (а.с10-11) мається підписане відповідачем застереження про ознайомлення з пам'яткою клієнта, тарифами банку та Умовами та правилами надання банківських послуг у Приватбанку та погодження з їх умовами.
Пунктом 1.1.5 Умов … встановлений обов'язок позичальника сплатити пеню за кожен день прострочення виконання зобов'язання. Відповідно до довідки про умови кредитування позичальник має сплатити пеню в розмірі (базова процентна ставка)/30 за кожен день прострочення.
З розрахунку наведеного позивачем, підстав не довіряти якому у суду не має, розмір пені за період прострочення становить3099,01 грн.
Згідно ст. ст. 526, 530 ч.1 ЦПК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно ч.1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позивачем також заявлена вимога про стягнення з відповідача штрафів в сумі 500 грн. (фіксована частина), штрафу в сумі 2171,10 грн. (процентна складова).
Умови кредитування, які визначені у вказаній вище довідці та Правилах, окрім звичайної пені передбачено нарахування штрафу за порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобов'язанню, передбаченому договором, більше ніж на 30 днів в розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості по кредитному ліміту.
Цивільно-правова відповідальність - це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обов'язку новим, або у приєднанні до невиконаного обов'язку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обов'язків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне (при цьому пені двічі) застосування за одне й те саме порушення - строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. (Правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15).
ПАТ КБ «ПриватБанк» надано суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів.
В той же час за це порушення банком нараховано окрім наведеної раніше пені , також штрафи, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, яка має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
У зв'язку з викладеним суд вважає, що відсутні підстави для покладення на відповідача обов'язку сплатити штрафи.
У зв'язку з частковим задоволенням позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені по справі судові витрати пропорційно задоволеній частині вимог у розмірі 1504 грн. (94 % від 1600 грн. судових витрат)
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 15-1, 30, 62, 75, 76, 203, 224 ЦПК України, суд -
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк" задовольнити частково.
В задоволенні позову в іншій частині відмовити за необґрунтованістю вимог.
Відповідач протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може подати до Зарічного районного суду м. Суми заяву про його перегляд.
Рішення суду може бути оскаржено позивачем до Судової палати у цивільних справах апеляційного суду Сумської області через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення суду (для осіб, що не були присутні при проголошення рішення, в той же строк з часу вручення копії рішення) апеляційної скарги.

Суддя