Справа № 729/1028/17
У Х В А Л А

27 вересня 2017 р. Суддя Бобровицького районного суду Кузюра В.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачка звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди,-

Відповідно дост. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст.1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. п. 2, 3, 4, 5, 6 ч. 2ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві повинні бути зазначені: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування. Згідно частини четвертою цієї ж статті, позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дотримання вимог ст. 119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Підстави для звільнення від доказування передбачені у ст. 61 ЦПК України.

Згідно роз'яснення п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, на основі яких звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, не містять зазначення доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог, та без зазначення підстав для звільнення від доказування.

Разом з тим, у своїй позовній заяві позивач перелічує викрадене майно а саме: електрокабель 4-х жильний 15 м вартістю 175, 20 грн., електродвигун Д-12 потужністю 2,5 квт. вартістю- 609,73 грн., чавунну плиту на грубу вартістю - 487, 50 грн., металеву духовку вартістю - 150 грн., два металеві стовбчики вартістю-240 грн., дві теталеві драбини вартістю - 1200 грн., віконну раму- вартістю 450 грн., відновлення розваленого пічного опалення вартістю -5000 грн, однак в вироці Бобровицького районного суду Чернігівської області від 29 серпня 2016 року в переліку викраденого майна у ОСОБА_1 не зазначаються віконна рама, доказів на підтвердження того що це майно дійсно було викрадене позивачем не надано. Цим же вироком металеву драбину яку було передано ОСОБА_1 на зберігання-залишено у її володінні. Також позивачем не надано доказів на підтвердження понесених витрат на відновлення розваленого пічного опалення ( актів , рахунків, квитанцій , тощо) і взагалі не наведено доказів, що воно було розвалене і саме внаслідок дій ОСОБА_2

Відповідно до п.2 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Як вбачається їз позовної заяви позивач зазначила місцем перебування ОСОБА_2 ДУ "Чернігівський СІЗО" вул. Реміснича, 2 м. Чернігів, але оскільки вирок Бобровицького районного суду від 29.08.2016 року, змінений ухвалою апеляційного ьсуду Чернігівської області від 29.08.2016 року набрав законної сили обвинувачений направлений для відбування покарання до виправної колонії, тому в позовній заяві некоректно зазначено місце перебування відповідача.

Право на звернення до суду із позовом не є абсолютним, відтак відповідно до ст.6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод також чітко регламентує, що право на звернення в суд із позовом не є абсолютним і процедура користування ним має бути чітко регламентована нормами національного права, в нашому випадку - це ст. 119 ЦПК України.

Згідност. 121 ЦПК Українисуддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст.119,120 ЦПК Українипостановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 8,119,121 Цивільного процесуального кодексу України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди залишити без руху і надати позивачу трьохденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення вищевикладених в ухвалі недоліків.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Попередити заявника, що в разі не виправлення недоліків в строк, визначений судом заява буде вважатися не поданою та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.О. Кузюра