У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 травня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Декаленко В. С. ,

при секретарі - Кравцовій Ю. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за заповітом, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна у порядку спадкування обов'язкової частки, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві суд,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за заповітом, відповідач звернувся з зустрічним позовом про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна у порядку спадкування обов'язкової частки.

05.05.2017 року від позивача та відповідача до суду надійшла заява згідно якої останні просять суд залишити як основний позов так і зустрічний позов без розгляду, відповідно до вимог ст.207 ЦПК України, оскільки сторони домовились врегулювати питання оформлення спадщини не у судовому, а в нотаріальному порядку. Наслідки залишення позову без розгляду,передбачені статтею 207 ЦПК України, роз'яснені і зрозумілі.

Сторони в судове засідання не з'явились, про день, час та місце розгляду справи повідомлені вчасно та належним чином, причини неявки суду не відомі.

Суд вважає за можливе розглянути справу та вирішити питання про залишення позову без розгляду за відсутності вищезазначених осіб, відповідно до вимог ст. 169 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява позивача по основному позову та позивача по зустрічному позову про залишення як основного так і зустрічного позову без розгляду підлягає задоволенню, виходячи з наступних підстав.

Так відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Проаналізувавши зміст зазначеної статті цивільно-процесуального закону в сукупності з іншими його нормами, суд приходить до висновку, що подання заяви позивачами про залишення позову без розгляду, є їх процесуальним правом закріпленим в ч. 2 ст. 11 ЦПК України, на вільне розпорядження предметом спору, а тому обмеженим бути не може, у зв'язку з чим позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за заповітом, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна у порядку спадкування обов'язкової частки, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, підлягають залишенню без розгляду.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 11, п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину квартири у порядку спадкування за заповітом, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві, зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання права власності на 1/2 частину спадкового майна у порядку спадкування обов'язкової частки, 3-і особи - Одинадцята Київська державна нотаріальна контора, Головне управління юстиції у м. Києві - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СуддяВ. С. Декаленко