У Х В А Л А

07.06.2017 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Шепель К.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державного казначейства України, ОСОБА_2 прокуратури, керівника ОСОБА_2 прокуратури ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду із позовом до Держави Україна в особі Державного казначейства України, ОСОБА_2 прокуратури, керівника ОСОБА_2 прокуратури ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди, в якій просить стягнути з Держави Україна на його ОСОБА_1 користь 8000 грн. моральної шкоди. Позов витікає з ухвали слідчого судді Жмеринського міськрайонного суду від 10 серпня 2016 року, якою визнано протиправною бездіяльність керівника ОСОБА_2 місцевої прокуратури по невнесенню до ЄРДР відомостей по заяві ОСОБА_1 про злочин.

Ухвалою судді від 31.05.2017 р. даний позов ОСОБА_1 було залишено без руху та визначено недоліки, які містить його позовна заява. Зокрема: в порушення п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивачем, яким висувається вимога про стягнення з Держави Україна моральної шкоди в сумі 8000 грн., не викладено змісту вимог до інших відповідачів ОСОБА_2 місцевої прокуратури та керівника ОСОБА_2 місцевої прокуратури ОСОБА_3, чому його залучено до участі у справі; в порушення п. 5 ч.2 ст.119 ЦПК України позивачем в його зверненні до суду не викладено обставини в обґрунтування позовної вимоги про відшкодування моральної шкоди, а вказано лише, що обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують дану обставину, є ухвала апеляційного суду Вінницької області від 19.04.2017 р.; позивачем не викладено обставин, чому позивач оцінює спричинену йому моральну шкоду саме в такому розмірі. Також слід звернути увагу позивача, що відповідно до п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Окрім того, є незрозумілою вимога позивача про витребування зі Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області справи №2/130/33/2017 для повторного розгляду в судовому засіданні, адже у даній справі Жмеринським міськрайонним судом Вінницької області було ухвалено рішення та рішенням апеляційного суду Вінницької області від 19.04.2017 р. рішення суду першої інстанції було скасовано і ухвалено нове рішення, яким в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено. Тобто, справа вже розглянута по суті і в ній прийнято судове рішення. Якщо позивачем вказано, що у цій справі знаходяться докази по його сьогоднішньому позову, то ніхто не забороняє йому як учаснику процесу звернутися до суду з відповідною заявою про зняття копій з документів, які в ній знаходяться, і представлення суду. А не клопотати перед судом про витребування цієї справи.

У виконання вимог ухвали суду від 31.05.2017 р. позивачем подано до суду позовну заяву в новій редакції, де відповідачами вказав Державу Україну в особі Держказначейства України (м. Київ, вул. Бастіонна, 6), ОСОБА_2 прокуратура (вул. Інтернаціональна, 6-а), ОСОБА_3 керівник ОСОБА_2 прокуратури (вул. Інтернаціональна, 6-а). В позові позивач викладає обставину, якою він обґрунтовує свій позов - його заяву про злочин керівник прокуратури відмовився внести до ЄРДР. Завдану йому моральну шкоду обгрунтовує тим, що бездіяльність ОСОБА_3 спричинила йому моральну шкоду, оскільки йому немає на що жити, в звязку із тим, що боржник по аліментах, проти якого позивач просив порушити кримінальне провадження, фактично перестав їх сплачувати.

При цьому нова позовна заява ОСОБА_1 також не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України. А саме: позивачем предявлено позов до неіснуючих відповідачів - Держави Україна в особі Держказначейства України, замість Державної казначейської служби України; ОСОБА_2 прокуратури, замість ОСОБА_2 місцевої прокуратури, ОСОБА_3 керівника ОСОБА_2 прокуратури, замість ОСОБА_3 керівника ОСОБА_2 місцевої прокуратури; позивачем не повністю вказано адреси відповідачів ОСОБА_2 прокуратури та ОСОБА_3, зазначено лише назву вулиці та номер будівлі, без зазначення населеного пункту. Також позивачем в його новій позовній заяві, при обґрунтуванні завданої йому моральної шкоди не враховано вимоги ухвали суду від 31 травня 2017 року про залишення його попередньої позовної заяви без руху, щодо зазначення, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Ці обставини позивачем і в новій позовній заяві не викладено. Окрім того, вказуючи у новій позовній заяві про те, в чому полягає завдана йому моральна шкода відсутність коштів на проживання, позивач не викладає обставин та не зазначає доказів того, чи це є його єдиним джерелом до існування.

Таким чином, суд не може прийняти дане виправленні недоліків позову ОСОБА_1 як належне виконання вимог ухвали від 31.05.2017 р., враховуючи і таке.

Згідно з ч. 1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. 1 ст. 118 ЦПК України позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Частинами 1, 2 ст. 119 ЦПК України визначено, що позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 121 та ч. 1 ст. 122 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві. Суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Враховуючи те, що повторне залишення позову без руху чинним законодавством не передбачено суд приходить до висновку, що позивачем не виконано вимоги ухвали суду від 31.05.2017 р., якою його позов залишено без руху та надано строк для виправлення недоліків позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої у порядку, встановленому ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Держави Україна в особі Державного казначейства України, ОСОБА_2 прокуратури, керівника ОСОБА_2 прокуратури ОСОБА_3 про відшкодування моральної шкоди вважати неподаною та повернути її позивачу ОСОБА_1

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області через Жмеринський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя К.Шепель