справа № 274/1193/17 провадження 2/0274/991/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31.05.2017 року м. Бердичів

Бердичівський міськрайонний суд Житомирської області в складі: головуючого - судді Замеги О.В., з участю секретаря Павлюк - Жук А.В., розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Гальчинської сільської ради Бердичівського району Житомирської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, у якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після батька ОСОБА_2, який помер 18.03.2009 року, терміном один місяць.

Позовні вимоги мотивує тим, що після смерті батька - ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належне йому майно, а саме: житловий будинок № 5 по вул. Фрунзе в с. Гальчин Бердичівського району Житомирської області. Крім нього інших спадкоємців немає. Заповіту за життя спадкодавець не склав. Після смерті батька позивач звернувся до Бердичівської державної нотаріальної контори по питанню оформлення спадщини та отримав консультацію, що він єдиний спадкоємець, який постійно проживав зі спадкодавцем, тобто фактично прийняв спадщину, тому потрібно збирати документи та оформляти спадщину після спливу 6 місяців після смерті батька. Отримавши таку консультацію, позивач більше не звертався до нотаріальної контори та був впевнений, що факт його постійного проживання зі спадкодавцем передбачає фактичне отримання спадщини, оскільки про подачу заяви про прийняття спадщини у встановлений законом 6 місячний строк нотаріус йому не повідомив, не приділивши належної увиги його справі. Звернувшись до приватного нотаріуса з проханням видати йому свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька, позивачу було відмовлено, в зв'язку з вітсутністю факту прийняття спадщини. Вважає, що даний строк він пропустив з поважних причин, а тому звернувся до суду з вказаним позовом.

В судове засідання представник позивачки не з"явився, надала суду заяву про розгляд справи в її відсутності, вимоги заяви підтримала.

Представник відповідача - Гальчинської сільської ради Бердичівського району в судове засідання не з"явився, надав суду заяву про розгляд справи в його відсутності.

В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін розгляд справи проводиться відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 помер 18.03.2009 року, про що свідчить свідоцтво про смерть від 18.03.2009 року Серії 1-ТП № 110943(а.с. 9).

Право власності ОСОБА_2 на житловий будинок № 5 по вул. Фрунзе в с. Гальчин Бердичівського району Житомирської області посвідчено свідоцтвом про право власності на нерухоме майно від 07.05.2008 року та витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно № 18994620 від 28.05.2008 року(а.с. 14-15).

Згідно свідоцтва про народження серії І-ТП № 491201 від 06.06.1980 року позивач являється сином померлого ОСОБА_2Г.(а.с. 10).

Згдно довідки Гальчинської сільської ради Бердичівського району № 44 від 24.01.2017 року померлий ОСОБА_2 був зареєстрований і проживав до дня смерті - 18.03.2009 року за адресою: Бердичівський район, с. Галчин, вул. Польова, 5(а.с. 11).

Згідно рішення Гальчинської сільської ради Бердичівського району від 18.03.2016 року №34, вулицю Фрунзе перейменовано на вулицю Польову(а.с. 16).

Приватним нотаріусом Бердичівського районного нотаріального округу ОСОБА_3 28.01.2017 року винесено постанову про відмову у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2, через відсутність документів, які б свідчили про прийняття ним спадщини у встановлений законом строк(а.с. 12).

Статтями 1269, 1270 ЦК України визначено наступне. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Отже, суд встановив, що позивач не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк для подання такої заяви.

Згідно з ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини. Поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій із прийняття спадщини, причини, які роблять вчасне звернення до нотаріальної контори неможливим або важким.

Верховний Суд України на засіданні Судової палати у цивільних справах 26 вересня 2012 року розглянув справу № 6-85 цс 12, предметом якої був спір про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. При розгляді цієї справи Верховний Суд України зробив правовий висновок про те, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними. Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Суд, відповідно ч. 2 ст. 214 ЦПК України, прийшов до висновку про можливість відступити від вказаної вище правової позиції з таких мотивів. Задоволення позову не порушить права, свободи та інтереси інших осіб, відповідач по справі заперечень щодо позову не надав. Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб.

Постановлення рішення про задоволення позову є забезпеченням права позивача на справедливий суд відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, що гарантує право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, при визначенні цивільних прав і обов'язків особи.

Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична та юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальним принципами міжнародного права. Так до майна в контексті Європейської Конвенції належать визначені законом права відповідно до яких, заявник має право вимагати «законного очікування» фактичного користування права. Зазначене положення висвітлено в рішенні «Рисовський проти України» (ухвала щодо прийнятності від 20 жовтня 2011 року). Так в п. 70 зазначеного рішення визначено «Аналізуючи відповідність цього мотивування Конвенції, Суд підкреслює особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовніший спосіб.

Отже, права позивача як спадкоємця підлягають захисту в судовому порядку шляхом визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, достатнім буде строк 1 місяць.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер 18.03.2009 року один місяць після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області через Бердичівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10 - денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії даного рішення.

Головуючий: О.В. Замега