Провадження №: 2-п/752/146/17
У Х В А Л А

29.09.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Мирошниченко О.В.

при секретарі Мархотко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи - Публічне акціонерне товариство «Київенерго», Комунальне підприємство «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Голосіївського району», про встановлення порядку володіння та користування квартирою, -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 задоволено частково. Встановлено порядок користування квартирою АДРЕСА_1; зобов'язано ОСОБА_1 не чинити перешкоди ОСОБА_2 у користуванні квартирою; стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 моральну шкоду.

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що відповідач не була присутня у судовому засіданні, в якому було постановлено рішення по суті спору, оскільки не була судом належним чином про день та час розгляду справи, а також судом при винесенні заочного рішення не з'ясовано всіх обставин у даній справі, які б могли суттєво вплинути на розгляд справи по суті.

Відповідно до п. п. 2, 3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Аналізуючи вказану норму процесуального закону можна дійти висновку про те, що для скасування заочного рішення суду необхідна наявність двох обставин: неналежне повідомлення відповідача або наявність поважної причини у зв'язку із якою відповідач не з'явився у судове засідання та не повідомив суд про неявку, а також наявність доказів, що мають істотне значення для вирішення справи по суті.

З матеріалів цивільної справи вбачається, що судом в порядку ст. 74,76 ЦПК України за місцем проживання відповідача направлялись судові повістки рекомендованими поштовими направленнями та вживались заходи для виклику і повідомлення відповідача про день і час розгляду справи.

Крім того, до заяви про перегляд заочного рішення суду відповідачем не надано суду доказів, які б свідчили про існування обставин, що могли б вплинути на розгляд справи по суті.

З урахуванням викладеного, суд не вбачає підстав, передбачених ст. 232 ЦПК України для скасування заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2016 року у даній справі, а тому заява відповідача не підлягає задоволенню.

При цьому, суд зазначає, що залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, жодним чином не позбавляє відповідача процесуального права на оскарження судового рішення в загальному порядку, визначеному ЦПК України.

Керуючись ст.ст.231, 232 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Голосіївського районного суду м. Києва від 24.10.2016 року, постановленого у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, треті особи - Публічне акціонерне товариство «Київенерго», Комунальне підприємство «Дирекція з управління та обслуговування житлового фонду Голосіївського району» про встановлення порядку володіння та користування квартирою, - залишити без задоволення.

Роз'яснити відповідачу ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя