Справа № 203/504/17
Провадження № 2/204/1105/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 травня 2017 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого - судді Черкез Д.Л.,

за участю секретаря Старостенко Т.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться цивільна справа за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 28 квітня 2017 року цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу прийнято до провадження.

31 травня 2017 року від представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_4 до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 заперечувала проти прийняття зустрічної позовної заяви та розгляду її разом з позовною заявою ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Відповідач та його представник в судове засідання не зявились, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. До суду надійшла заява представника відповідача про розгляд справи за його відсутності та відсутності відповідача, зазначені у зустрічній позовній заяві позовні вимоги він підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 та цивільної справи за первісним позовом, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч. 1 ст. 123 ЦПК України відповідач має право предявити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Згідно ч. 2 ст. 123 ЦПК України зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і їх спільний розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Ознайомившись з зустрічною позовною заявою та доданими до неї матеріалами, приходжу до висновку, що спільний розгляд первісного позову про розірвання шлюбу та зустрічного позову про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу є недоцільним, оскільки первісний та зустрічний позови мають різний предмет позову, позови не взаємоповязані між собою, результати розгляду зустрічного позову не можуть вплинути на результати розгляду первісного позову, спільний розгляд первісного та зустрічного позовів може ускладнити вирішення справи по суті, що в свою чергу може призвести до порушення строків розгляду справи за первісним позовом про розірвання шлюбу.

Крім того, з зустрічної позовної заяви вбачається, що предметом позову ОСОБА_3 про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу є розподіл нерухомого майна, для якого встановлено виключну підсудність, згідно правил якої вказаний позов повинен предявлятися за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Враховуючи, що спільний розгляд первісного позову про розірвання шлюбу та зустрічного позову про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу є недоцільним, суд приходить до переконливого висновку, що у прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу слід відмовити.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 114, 123 - 125 ЦПК України, -

У х в а л и В:

У прийнятті зустрічної позовної заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розподіл майна подружжя набутого під час шлюбу та її обєднання з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу відмовити.

Розяснити ОСОБА_3 право звернутися до суду з позовною заявою в загальному порядку передбаченому ЦПК України.

Зустрічну позовну заяву з усіма доданими до неї матеріалами повернути відповідачу - ОСОБА_3.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез