Справа № 296/3111/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" серпня 2017 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

Судді Галасюка Р.А.

За участю секретаря судового засідання Могилевець В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Хорошівська селищна рада про встановлення факту родинних відносин ,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник, звернулася до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин, а саме просить встановити, що ОСОБА_2, після реєстрації шлюбу змінено прізвище і присвоєне / рос. ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5/, після розірвання шлюбу і реєстрації другого шлюбу змінено прізвище на ОСОБА_1, є рідною донькою ОСОБА_6.

В обґрунтовування своїх вимог заявник зазначає, що 01.02.2005 року помер її батько ОСОБА_6. При житті батько заявниці 30.12.2004 року склав заповіт в якому зазначив, що на випадок його смерті робить наступне розпорядження: Державний акт на право приватної власності на землю Серія ЖТ № 13-02-0221, та свідоцтво на право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства /майновий сертифікат/ Серія ЖИ-6 №038352 на день його смерті заповідає ОСОБА_4 своїй дочці.

Заявник звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та почала збирати документи. Серед переліку документів вона мала надати витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, яким би підтвердила, що ОСОБА_2 після першої реєстрації шлюбу змінила прізвище на ОСОБА_5, а після розірвання шлюбу вдруге зареєструвала шлюб з ОСОБА_1 і змінила прізвище на ОСОБА_1. Однак, при зверненні до працівників РАЦСу заявниці було надано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 0 і пояснено, що ОСОБА_2, яка після одруження змінила прізвище на ОСОБА_5 і ОСОБА_4, яка одружилась 29.03.2007 року, змінивши прізвище на ОСОБА_1 є різними людьми, а тому видати їй витяг про те, що прізвище заявниці ОСОБА_2 після реєстрації шлюбу стало ОСОБА_5, а після розірвання його і повторної реєстрації шлюбу стало ОСОБА_1 не можуть.

Вважає, що розбіжності у написанні в документах прізвища «Барановська» виникли в звязку з різним перекладом прізвища «Барановская» з російської мови на українську мову. А тому, звернулася до Українського бюро лінгвістичних експертиз ОСОБА_7 Наук України з письмовою заявою про надання експертного висновку щодо ідентичності документальних записів прізвища /ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4/ та отримала висновок, що з урахуванням зазначеного прізвища ОСОБА_5, попри відмінності в орфографічній фіксації у документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. Розбіжності виникли внаслідок неусталеності правил і принципів міжмовного перетворення та впливу російської мови в ситуації контактного білінгвізму.

Вказана невідповідність у написанні прізвища в різних документах зробила неможливим отримання спадщини, що сало підставою для звернення до суду з даною заявою.

Встановлення факту родинних відносин необхідно заявнику для оформлення спадщини та одержання свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті її батька.

07.08.2017 року представник заявника подала до суду заяву, в якій заяву підтримує в повному обсязі та просить розглянути справу без участі заявника та без неї.

Заінтересована особа подала заяву про розгляд справи без участі їх представника, заяву визнали.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані в сукупності докази, які мають юридичне значення для розгляду і вирішення справи по суті, дійшов висновку, що заява підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

Судом встановлено, що батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 є ОСОБА_6 та ОСОБА_8, що підтверджується свідоцтвом про народження серії VII-УР № 0340867 (а.с. 9).

07.09.1985 року заявниця уклала шлюб з «Барановским Анатолием Ивановичем», що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії ІІ-ТП №276940, заповненого російською мовою та присвоєні прізвища: чоловікові ОСОБА_3, дружині ОСОБА_3 (а.с.10).

В 2006 році даний шлюб було розірвано, що підтверджується копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії 1-ТП №011912, в якому зазначено, що після реєстрації розірвання шлюбу присвоюються прізвища; - ОСОБА_4: - ОСОБА_4 (а.с.12).

29.03.2007 року заявниця вдруге зареєструвала шлюб з громадянином ОСОБА_9 та присвоєні прізвища: чоловікові ОСОБА_9, дружині ОСОБА_9, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серії І-ТП №027535 (а.с.13).

Також встановлено, що 01.02.2005 року помер ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії 1-ТП № 022207, актовий запис № 2 (а.с. 15), який відповідно до заповіту, складеного 30.12.2004 року, на випадок своєї смерті заповів ОСОБА_4 своїй дочці: Державний акт на право приватної власності на землю Серія ЖТ № 13-02-0221, та свідоцтво на право власності на майновий пай члена колективного сільськогосподарського підприємства /майновий сертифікат/ Серія ЖИ-6 №038352.

Заявниця звернулась до приватного нотаріуса із заявою про прийняття спадщини та почала збирати документи. Серед переліку документів вона мала надати витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, однак, при зверненні до працівників РАЦСу заявниці було надано витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 0 і пояснено, що ОСОБА_6, яка після одруження змінила прізвище на ОСОБА_5 і ОСОБА_4, яка одружилась 29.03.2007 року, змінивши прізвище на ОСОБА_9 є різними людьми, а тому видати їй витяг про те, що прізвище заявниці ОСОБА_6 після реєстрації шлюбу стало ОСОБА_5, а після розірвання його і повторної реєстрації шлюбу стало ОСОБА_9 не можуть.

У експертному висновку № 056/303-ml-2 від 31.10.2016 року Українського бюро лінгвістичних експертиз зазначено, що з урахуванням зазначеного прізвища БАРАНОВСЬКА (витяг з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, запис ОСОБА_5) та БАРАНОВСЬКА (свідоцтво про розірвання шлюбу, запис ОСОБА_4; свідоцтво про шлюб, запис ОСОБА_4), рос. БАРАНОВСКАЯ (свідоцтво про укладення шлюбу, запис російською мовою ОСОБА_3) попри відмінності в орфографічній фіксації у документах, наданих для експертизи, а також в інших документах зазначеної особи є ідентичними. (а.с. 20).

Відповідно до пункту 1 частини 1 статті 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення" від 31 березня 1995 року р. № 5, передбачено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо твердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію у зв'язку із втратою годувальника.

Суд не може відмовити в розгляді заяви про встановлення факту родинних відносин з мотивів, що заявник може вирішити це питання шляхом встановлення неправильності запису в актах громадянського стану.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими у судовому засіданні, суд дійшов висновку про наявність достатніх правових підстав вважати доведеним факт того, що ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_6.

Встановлення факту родинних відносин має для ОСОБА_1 юридичне значення, оскільки необхідний заявнику з метою оформлення спадщини та одержання свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Керуючись ст. ст. 3, 11, 60, 208, 212-215, 218, п.1 ч.1 ст. 256, ст.259 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Заяву задовольнити.

Встановити факт родинних відносин, а саме, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, після реєстрації шлюбу змінено прізвище і присвоєне /рос. ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5/, після розірвання шлюбу і реєстрації другого шлюбу змінено прізвище на ОСОБА_1, є рідною донькою ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, який помер 01.01.2005 року.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Cуддя Р. А. Галасюк