Справа № 760/8225/16-ц
Провадження № 2/760/2174/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 травня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - Лазаренко В.В.

з участю секретарів - Петраш Д.О., Кучерини Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому просить зобов`язати відповідача ОСОБА_2 виплатити позивачеві нанесені фінансові збитки в сумі 24`690 грн..

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач посилається на наступне.

Він (ОСОБА_1.) є співвласником багатоквартирного будинку АДРЕСА_2 та, відповідно, членом ОСББ «Башта». Відповідач ОСОБА_2 незаконно обіймає посаду голови правління ОСББ з 26.10.2012.

Відповідно до висновку аудиторської перевірки фінансового стану ОСББ «Башта», проведеної у 2015 році, було виявлено низку порушень фінансової дисципліни, допущених головою правління ОСОБА_2 спільно з найманим працівником - бухгалтером ОСОБА_3, що зафіксовано у звіті аудиторської компанії ПП «Аудиторська фірма «Інсайт»» від 18.11.2015. Згідно висновку ОСОБА_2 наніс співвласникам ОСББ «Башта» збитки у сумі 371 тис. грн., а також 132 тис. грн. у 2015 році, перерахувавши грошові кошти по фіктивному договору за юридичні послуги.

Крім того, своїми одноосібними діями, незаконними оборудками з грошовими коштами ОСОБА_2 привів будинок до заборгованості перед ПАТ «Київенерго» у зв'язку з чим в будинку у 2015 році була відключена гаряча вода. Із-за відсутності гарячої води для забезпечення належних санітарних умов та цивілізованого проживання своєї сім`ї він (ОСОБА_1.) був вимушений придбати та встановити електричні бойлери, витративши на це 10`000,00 грн. власних коштів.

Позивач зазначив, що викладеними вище фактами, своїми незаконними діями, голова правління ОСОБА_2 наніс йому (позивачеві) збитків у сумі 21`810,00 грн., що складаються з боргу перед ПАТ «Київенерго» та витрат на бойлер.

Крім цього, відповідач одноосібно, без затвердження на загальних зборах співвласників ОСББ «Башта», встановив на свій розсуд розміри заробітної плати працівникам ОСББ «Башта». Собі ОСОБА_2 встановив розмір заробітної плати в сумі 9000,00 грн., отримавши сумарно за 2013-2015 роки 324 000,00 грн.. Непотрібною, на погляд позивача, була посада головного інженера, якому сумарно за три роки було виплачено 241`200,00 грн. коштів співвласників будинку. До того ж, за утримання прибудинкової території кожного місяця він сплачував 580,00 грн. і до цієї суми входили кошти на утримання штату працівників у сумі 260,00 грн..

Таким чином, підсумовує позивач, сума збитків нанесена йому відповідачем, складає 24`690,00 грн..

Посилаючись на зазначені вище обставини, позивач стверджує, що фінансові зловживання, допущені ОСОБА_2 безпосередньо стосуються кожного з 248 членів ОСББ «Башта», і тому частину коштів, які є збитками зазначеними вище, позивач просить стягнути безпосередньо з ОСОБА_2 на свою користь.

В судовому засіданні 22.05.2017, на початку розгляду справи по суті, позивач підтримав свої позовні вимоги і просив їх задовольнити. В подальшому зазначив, що він просить стягнути з відповідача збитки, заподіяні ОСББ «Башта» діями ОСОБА_2, на користь ОСББ.

Разом з цим, суду не було подано до початку розгляду справи по суті заяву про зміну предмету позову, а це право належить позивачеві лише до початку розгляду справи по суті, відповідно до ст. 31 ЦПК України. Таким чином, суд розглядає саме ті позовні вимоги, які прийняті до розгляду ухвалою суду від 01.08.2016.

Представник відповідача в судовому засіданні позовні вимоги не визнав. Просив в задоволенні позову відмовити в повному обсязі, посилаючись на безпідставність та недоведеність позовних вимог.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали цивільної справ, дійшов висновку про відмову в задоволенні позову, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що у 2006 році на підставі рішення установчих зборів (протокол №1 від 12.03.2006) створено ОСББ «Башта» за адресою АДРЕСА_1

Позивач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1.

25.10.2010 на загальних зборах співвласників ОСББ «Башта» було обрано правління ОСББ та голову правління ОСОБА_2.

Позивач посилається на те, що обіймаючи посаду голови правління своїми незаконними, на погляд позивача, діями, ОСОБА_2 наніс йому (позивачеві) збитки у сумі 24`690 грн., що становляться частину збитків заподіяних відповідачем ОСББ «Башта» та складаються з незаконно, на думку позивача, отриманої відповідачем заробітної плати протягом 2012-2015 років, боргу ОСББ «Башта» перед ПАТ «Київенерго» та витрат понесених позивачем на купівлю та встановлення бойлеру.

Такі вимоги позивача не підлягають задоволенню з огляду на наступне.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.

Збитками є: 1) витрати, яких особа зазнала у зв'язку із знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, як особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа, могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушено (упущена вигода).

Згідно з ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 березня 1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди», розглядаючи спори про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина підлягає відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Таким чином, відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець за змістом ст. 1166 ЦК України відносить: а) наявність шкоди; б) протиправну поведінку заподіювача шкоди; в) причинний зв'язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; г) вину.

Перераховані підстави визнають загальними, оскільки їх наявність необхідна для всіх випадків відшкодування шкоди, якщо інше не передбачено законом.

Розглядаючи протиправність поведінки заподіювача шкоди, необхідно відзначити, що це поведінка, яка заборонена законом.

За змістом наведених вище норм, для покладення обов'язку відшкодувати шкоду має бути встановлена наявність такої шкоди та причинний зв'язок між протиправною поведінкою та шкодою, вина заподіювача.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Частина 4 статті 59 ЦПК України передбачає, що доказування не може грунтуватися на припущеннях.

Крім того, ч. 2 постанови № 11 Пленуму Верховного Суду України від 29.12.11976 року "Про судове рішення" /з наступним змінами/ передбачено, що відповідно до принципу безпосередності судового розгляду рішення може бути обґрунтоване лише тими доказами, які одержані у визначеному законом порядку і перевірені в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення.

Разом з цим, позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що збитки, які він просить стягнути з відповідача на свою користь заподіяна саме позивачеві саме протиправними діями відповідача і між шкодою та поведінкою відповідача є причинно-наслідковий зв'язок.

Позивачем не надано суду доказів на підтвердження того, що саме йому неправомірними діями відповідача заподіяні збитки в розмірі 24`690,00 грн., ці збитки заподіяні неправомірними діями відповідача, між діями та шкодою є причинно-наслідковий зв'язок.

Сам позивач в ході розгляду справи неодноразово посилався на те, що шкода заподіяна не йому особисто, а ОСББ «Башта». Розмір цієї шкоди позивач поділив між всіма співвласниками ОСББ в результаті чого отримав суму 24`690,00 грн., яку просить стягнути з відповідача на свою користь.

Під час розгляду справи в суді позивач зазначив, що він просить стягнути з відповідача збитки заподіяні ОСББ «Башта» діями ОСОБА_2. Збитки, на погляд позивача, заподіяні відповідачем шляхом отримання ОСОБА_2 як нелегітимним головою правління заробітної плати. Разом з цим, суду не було подано до початку розгляду справи по суті заяву про зміну предмету позову, а це право належить позивачеві лише до початку розгляду справи по суті, відповідно до ст. 31 ЦПК України.

До того ж, позивач звернувся до суду з даним позовом як фізична особа, в позовній заяві не посилався на те, що він звертається до суду з позовом в інтересах ОСББ «Башта» з наданням доказів на підтвердження своїх повноважень діяти від імені та в інтересах ОСББ «Башта».

З огляду на викладене вище, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивача про стягнення з відповідача збитків в загальній сумі 24`690,00 грн. не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи, а тому не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 22, 1166 ЦПК України, ст. ст. 3, 10-11, 57-60, 88, 208, 209-212 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя В.В. Лазаренко