АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження № 22ц/790/2870/17 Головуючий 1-ї інстанції Скородєлова В.В.
Справа № 628/4187/16-ц Доповідач Довгаль А.П.
Категорія: договірні
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого судді Довгаль А.П.

суддів Коваленко І.П., Овсяннікової А.І.

при секретарі Щегельському Д.О.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні в м. Харкові в приміщенні суду апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Купянського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2017 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и л а:

У грудні 2016 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «Приватбанк» (надалі ПАТ КБ «Приватбанк» або Банк) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просило стягнути з відповідача на їх користь заборгованість за кредитним договором №б/н від 16.02.2006року в розмірі 40 916,71грн., яка складається: 5 198,64грн. заборгованість за кредитом; 30 443,46грн. заборгованість по відсоткам за користування кредитом; 2 850,00грн. заборгованість за пенею та комісією; 500,00грн. штраф (фіксована частина); 1 924,61грн. штраф (процентна складова).

Заявлені вимоги позивач мотивує тим, що 16.02.2006року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 було укладено кредитний договір №б/н (надалі кредитний договір), згідно умов якого остання отримала кредит у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі 5 340,00грн. зі сплатою 36 % (відсотків) річних за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами ОСОБА_2», які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua/terms/pages/70/, складає між нею і ОСОБА_2 договір, про що свідчить її підпис у заяві. Відповідно до умов договору позичальник зобовязався погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати комісії на умовах, передбачених цим договором. ОСОБА_1 зобов'язання за вказаним договором належним чином не виконувала, у звязку з чим утворилась вищевказана заборгованість.

В судове засідання суду першої інстанції представник ПАТ КБ «Приватбанк» - ОСОБА_3 не зявився, у позовній заяві зазначив, що не заперечує проти розгляду справи за відсутності представника ОСОБА_2.

Відповідач ОСОБА_1 позовні вимоги в частині заборгованості за тілом кредиту визнала, просила зменшити суму штрафів, які, як вона вважає, нараховані безпідставно та незаконно.

Рішенням Купянського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2017 року позов ПАТ КБ «Приватбанк» задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором б/н від 16.02.2006року в розмірі 40 916,71грн., яка складається: 5 198,64грн. заборгованість за кредитом; 30 443,46грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 2 850,00грн. заборгованість за пенею та комісією; а також штрафи відповідно до пункту 8.6 умов та правил надання банківських послуг: 500,00грн. штраф (фіксована частина); 1 924,61грн. штраф (процентна складова).

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПАТ КБ «Приватбанк» 1 378,00грн. судового збору, сплаченого при подачі позову до суду.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить рішення суду першої інстанції змінити, позов ПАТ КБ «Приватбанк» задовольнити частково, стягнувши з неї на користь ОСОБА_2 заборгованість за кредитним договором у розмірі 5 198,64грн., посилаючись на порушення норм матеріального та процесуального права, на неповне зясування обставин справи та на неналежну оцінку наданим доказам.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення осіб, що зявилися, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи, наведені в апеляційній скарзі, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Перевіряючи законність та обґрунтованість судового рішення, апеляційний суд зясовує чи були враховані судом першої інстанції при ухваленні рішення всі факти, що входять до предмета доказування; чи підтверджені обставини (факти); якими доказами мотивовано рішення, належними чи допустимими доказами та чи доведені вони; чи відповідають висновки суду встановленим фактам; чи дотримані та правильно застосовані норми матеріального й процесуального права.

Задовольняючи позов в обсязі заявлених вимог, суд першої інстанції дійшов висновку про наявність для цього законних підстав.

Проте погодитися повністю з таким висновком не можна, оскільки судом не застосовано строк позовної давності в один рік до пені, що виникла у звязку з несвоєчасною сплатою ОСОБА_1 кредитних коштів, враховуючи те що в її письмових запереченнях з цього приводу міститься таке прохання.

Судовим розглядом встановлено, що 16.02.2006року між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір №б/н, згідно умов якого остання отримала кредит у вигляді кредитного ліміту на платіжну картку в розмірі 5 340,00грн. зі сплатою 36% річних за користування кредитом на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Відповідач підтвердила свою згоду на те, що підписана заява разом з «Умовами та правилами надання банківських послуг», «Правилами користування платіжною карткою» та «Тарифами ОСОБА_2», які викладені на банківському сайті http://privatbank.ua/terms/pages/70/, складає між нею і ОСОБА_2 договір, про що свідчить її підпис у заяві. Відповідно до умов договору позичальник зобовязалася погашати заборгованість за кредитом, відсотками за його використання, за перевитрати платіжного ліміту, а також оплачувати пеню та комісії на умовах, передбачених цим договором.

Відповідно до положень ч.1 ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно вимог ч.1 ст.1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти) у такій самій сумі, що були передані йому позикодавцем у строк та в порядку, що встановлені договором.

Статтею 1050 ЦК України передбачені наслідки порушення договору позичальником.

Якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов'язаний сплатити грошову суму відповідно до ст.625 цього кодексу. Якщо позичальник своєчасно не повернув речі, визначеними родовими ознаками, він зобовязаний сплатити неустойку відповідно до статей 549-552 цього Кодексу, яка нараховується від дня, коли речі мали бути повернуті, до дня їх фактичного повернення позикодавцеві, незалежно від сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього Кодексу (ч.1 цієї статті).

ОСОБА_1 зобов'язання за вказаним кредитним договором належним чином не виконувала, у звязку з чим утворилася заборгованість по сплаті кредитних коштів на суму 40 916,71грн., яка складається: 5 198,64грн. заборгованість за кредитом; 30 443,46грн. заборгованість по процентам за користування кредитом; 2 850,00грн. заборгованість за пенею та комісією; 500,00грн. штраф (фіксована частина); 1 924,61грн. штраф (процентна складова).

Статтею 526 ЦК України визначено загальні умови виконання зобовязання. Згідно ч.1 цієї статті зобов'язання повинно виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Порушення зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначеним змістом зобовязання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК України).

У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом (ст.611 ЦК України).

Згідно положень ч.1 ст.627 ЦК України відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обовязковими відповідно до актів цивільного законодавства (ч.1 ст.628 ЦК України).

Договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною (ст.638 ЦК України).

Статтею 629 ЦК України визначено, що договір є обовязковим для виконання сторонами.

У письмових запереченнях на позов ОСОБА_1 просила застосувати до даних правовідносин строк позовної давності

Згідно ст.256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (ст.257 ЦК України).

Перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (ч.1 ст.261 ЦК України).

Позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленого до винесення ним рішення.

Сплив позовної давності про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові (ч.ч.3,4 ст.267 ЦК України).

Як свідчать матеріали справи, перша прострочка по сплаті кредитних коштів за картковим рахунком у ОСОБА_1А відбулася 30.05.2014року. Отже, з цього часу починається перебіг строку позовної давності. Позов ОСОБА_2 заявлено до суду 02.12.2016року (а.с. 2), тобто з дотриманням загального трирічного строку позовної давності. Таким чином, судом правильно, з дотриманням вимог закону, стягнута заборгованість за тілом кредиту та процентів. Однак, що стосується суми заборгованості пені 2 850,00грн., то ця сума згідно з розрахунку (а.с. 4-7) визначена ОСОБА_2 за період з 01.06.2014р. по 31.10.2016р., тобто більше ніж за рік.

Статтею 258 ЦПК України встановлена спеціальна позовна давність. Частиною другої цієї статті визначено, що позовна давність в один рік застосовується, зокрема, до вимог про стягнення пені.

Колегія суддів вважає за необхідне рішення суду першої інстанції змінити, а саме зменшити розмір стягнутої пені з 2 850,00грн. до 1 100,00грн., стягнувши її за період з 31.10.2015р. по 31.10.2016р., тобто за один рік.

Твердження відповідача стосовно того, що підписана нею заява про відкриття карткового рахунку в ПАТ КБ «Приватбанк» з видачею платіжною картки не є кредитним договором, колегією суддів не приймаються.

Так, при оформленні кредиту, заява на отримання кредиту підписується повнолітньою, дієздатною особою (здатність своїми діями набувати для себе цивільних прав і самостійно їх здійснювати, а також здатність своїми діями створювати для себе цивільні обов'язки, самостійно їх виконувати та нести відповідальність у разі їх невиконання ст.30 ЦК України). Позичальник був ознайомлений з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами, і підтвердив свою згоду на те, що Заява, Умови надання банківських послуг, Правила користування платіжною карткою та ОСОБА_2 складають між ним і банком Договір про надання банківських послуг (далі Договір).

Укладання Договору здійснюється за принципом укладання між ОСОБА_2 і клієнтом договору приєднання (ст.634 ЦК). Підписанням заяви позичальник приєднується до запропонованих банком Умов та Тарифів.

Відповідно до ч.1 ст.634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

У відповідності з ч.2. ст.639 ЦК України якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Відповідно до ст. 207 ЦК України правочин (в тому числі договір) вважається укладеним в письмовій формі, якщо її зміст, зафіксовано в одному або кількох документах, якими обмінялися сторони. Стаття 207 ЦК України не передбачає вичерпний перелік таких документів, тому наряду з листами та телеграмами можуть використовуватися і інші засоби звязку, наприклад електронний. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв'язку.

ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 уклали кредитний договір, зміст якого зафіксовано в декількох документах: в Договорі про відкриття та обслуговування платіжної картки, Умовах надання банківських послуг, Правилах користування платіжною карткою та ОСОБА_2. Між сторонами були здійснені всі необхідні дії, задля придбання, припинення або зміни цивільних прав та обов'язків, що за змістом ч.1 ст.202 ЦК України вказує на вчинення двостороннього кредитного договору, складовими якого виступають Договір про відкриття та обслуговування платіжної картки. Згідно вказаного договору відповідачу було відкрито картковий рахунок та видано кредитну картку «Універсальна», про що є відповідна відмітка в анкеті-заяві.

Посилання апелянта на те, що заборгованість нею була погашена є безпідставними.

Особливістю укладеного кредитного договору між ПАТ КБ «Приватбанк» та ОСОБА_1 є те, що відповідачу була видана кредитна картка з поновлювальною кредитною лінією. Тобто це кредит, що надасться банком клієнту в межах встановленого ліміту заборгованості, який використовується повністю або частинами і поновлюється в міру погашення раніше виданого кредиту. Клієнт, використавши та погасивши всю заборгованість за кредитною лінією, може знову користуватися нею у межах, що не перевищують визначеного кредитною угодою ліміту. Повернувши частину боргу, позичальник може отримати новий кредит у межах встановленого ліміту та строку дії договору. Вигідність кредитної лінії в тім, що клієнт має доступ до необхідних йому кредитних ресурсів, але сплачує процент лише за ту суму, яку фактично позичив, на цей момент. Кредитні лінії забезпечують клієнту тривалі зв'язки з банком, які автоматично продовжуються на новий термін.

ОСОБА_2 на підтвердження наявності не виконаних кредитних зобов'язань було надано розрахунок заборгованості за договором. Додатково додасться виписка по рахунку в якій відображені всі операції зі зняття грошових коштів, погашення та нарахування відсотків і неустойки.

В свою чергу відповідачем на підтвердження доводів щодо погашення заборгованості по кредиту не було надано будь-яких доказів.

Щодо до доводів апелянта про збільшення відсоткової ставки по кредиту.

Згідно ст.1056-1 ЦК України процента ставка може бути фіксованою або змінною. Тип процентної ставки визначається кредитним договором.

Розмір процентів, тип процентної ставки (фіксована або змінювана) та порядок їх сплати за кредитним договором визначаються в договорі залежно від кредитного ризику, наданого забезпечення, попиту і пропозицій, які склалися на кредитному ринку, строку користування кредитом, розміру облікової ставки та інших факторів.

Під час укладення кредитного договору діяла процентна ставка по кредиту в розмірі 36,00% на рік. Далі процентну ставку було змінено, що підтверджується відповідними наказами ОСОБА_2. Зазначені зміни повністю узгоджуються з Умовами та правилами надання банківських послуг.

Зокрема згідно п. 5.3 кредитного договору, Банк має право проводити зміни ОСОБА_2, а також інших умов обслуговування карткового рахунку, про що інформує клієнта шляхом надання виписки по картковому рахунку. При підключенні Держателя до системи ІNTERNET-banking» (Приват24) надання виписок здійснюється через даний комплекс. При підключенні Клієнта до комплексу Моbі1е-bаnking Банк надає можливість доступу до інформації про стан рахунку шляхом використання функції SМS-повідомлень.

Отже, розмір процентної ставки за кредитом може змінюватись ОСОБА_2 за умови інформування позичальника шляхом надання виписки по картковому рахунку, або шляхом відправлення смс-повідомлень.

Відповідно до п. 6.3. Договору в обов'язки клієнта входить отримувати виписки про стан картрахунку і проведені операції по картрахунку.

Неотримання виписки або несвоєчасне отримання не звільняє Держателя від виконання своїх зобов'язань за договором (п. 8.1. Правил).

Відповідача було повідомлено про підвищення відсоткової ставки шляхом направлення смс-повідомлень, а також виписці по рахунку. 31.07.2014р. та 31.08.2014р. у виписці зазначено: «проценты за использование кредитного лимита (ставка 2.5 процента в месяц по кредитным операциям до 31.08.2014, 2.9 процента - по операциям с 01.09.2014)».

30.04.2015р. у виписці зазначено: «проценты за использование кредитного лимита (ставка 2.5 процента в месяц по кредитным операциям до 01.09.2014; 2.9 процента - по операциям с 01.09.2014 по 31.03.2015; 3,6 процента - по операциям с 01.04.2015)».

Відповідно до п. 6.4 Умов та Правил надання банківських послуг Клієнт зобов'язаний у разі незгоди зі змінами Умов та Правил надання банківських послуг та/або ОСОБА_2 надати ОСОБА_2 письмову заяву про розірвання цього Договору і погасити заборгованість, що виникла перед ОСОБА_2, у тому числі й заборгованість, що виникла протягом 30 днів з моменту повернення Карток, виданих Власнику і його Довіреним особам.

Проте, ніяких заяв про розірвання кредитного договору від відповідача до ОСОБА_2 не надходило, що являється підтвердженням прийняття ОСОБА_1 діючих умов договору.

Таким чином, умови про порядок внесення змін до ОСОБА_2 по кредиту були закладені з самого початку, тобто відповідач перед підписанням кредитного договору мав можливість ознайомитися з його умовами (умовами кредитного договору) і в разі незгоди з запропонованими умовами відмовитися від укладення такої угоди, Але, під час підписання договору відповідача повністю влаштовували умови вищевказаного договору про що свідчить його підпис.

Інші доводи апеляційної скарги також висновків суду не спростовують, оскільки суттєвими не являються.

Згідно п.4) ч.1 ст.309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового або зміни рішення є порушення або неправильне застосування норм матеріального або процесуального права.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст. 307ч.1п.2), 309ч.1п.4), 313, 314ч.2, 316, 317, 319 ЦПК України колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Купянського міськрайонного суду Харківської області від 06 березня 2017 року змінити: зменшити розмір стягнутої з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» суми пені з 2 850,00грн. до 1 100,00грн.

В іншій частині рішення залишити без змін.

Рішення апеляційного суду набирає законної сили з моменту його проголошення, однак може бути оскаржено в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді