Справа №200/4031/17
Провадження №2/200/2350/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

14 березня 2017 року місто Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Дніпропетровська міська рада про поділ домоволодіння та визнання права власності , -

В С Т А Н О В И В:

13 березня 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулася до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Дніпропетровська міська рада про поділ домоволодіння та визнання права власності.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових прав позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Відповідно до ч.2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 640 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 8000 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 6 ЗУ «Про Судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI /зі змінами/ за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто - 640 грн.

Дослідивши матеріали позовної заяви та додані до неї документи суд вважає, що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна, а невірне визначення ціни позову призвело до недоплати судового збору, отже позивачу необхідно сплатити судовий збір у максимальному розмірі, а саме: не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, та надати суду документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

З позовної заяви вбачається, що відповідачами зазначено ОСОБА_2, ОСОБА_3, однак з прохальної частини не вбачається чітких вимог до кожного з відповідачів, а тому позивачу необхідно конкретизувати свої позовні вимоги конкретного відповідача та надати нову редакцію позовної заяви.

Крім того, позивачем заявлено вимогу про поділ домоволодіння однак не зазначено яким чином розподілити його та не визначено порядок розподілу.

До того ж, позивач зазначає вимогу про визнання за нею права власності на житловий будинок літ. В-2, однак як вбачається з документів наданих разом з позовною заявою та як зазначає сама позивачка вона вже є власницею 27/100 частин домоволодіння,а тому позивачу необхідно конкретизувати свої вимоги та коло відповідачів з чіткими вимогами до кожного з них.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: Дніпропетровська міська рада про поділ домоволодіння та визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску