Провадження №2/756/1252/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Тітова М.Ю.

при секретарі - Івановій І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа: Головне управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності. Свої вимоги обґрунтовує тим, що предметом спору є 2/3 частини квартири АДРЕСА_1. Вказана квартира належала на праві спільної часткової власності ОСОБА_3, ОСОБА_4 та позивачу в рівних частках, тобто кожному по 1/3 частині, на підставі свідоцтва про право власності на житло. ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 померла. Після смерті лишись два спадкоємці, позивач та його брат ОСОБА_4. До складу спадкового майна увійшла 1/3 частина спірної квартири. Позивач, ОСОБА_2, прийняв спадщину після смерті матері, шляхом подачі відповідної заяви до державної нотаріальної контори. Оригінал свідоцтва на житло, що є предметом спору, спадкодавцем було втрачено, тому позивач отримав дублікат. Але цей дублікат не зареєстровано у відповідній реєстраційній службі. Позивачу ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на 1/6 частину квартири АДРЕСА_2, яка належала спадкодавцю ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_4 помер брат позивача ОСОБА_4. Він фактично прийняв спадщину після смерті матері, яка складалась з 1/6 частини спірної квартири, оскільки проживав разом з нею в квартирі. Таким чином, після смерті брата відкрилась спадщина до складу якої увійшли 1/3 частина квартири, яка належала померлому на підставі свідоцтва про право власності на житло, та 1/6 частини квартири, яку він успадкував після смерті матері. Батько, який є єдиним спадкоємцем першої черги, відмовився від прийняття спадщини. Інші спадкоємці відсутні. Позивачі звернулись з заявами про прийняття спадщини. Однак, одинадцятою державною нотаріальною конторою було відмовлено у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу. Факт належності права на спадкове майно підтверджується довідкою БТІ. Враховуючи те, що отримати свідоцтво про право на спадщину виявилось неможливим просять визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_3, після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3; визнати за ОСОБА_2 с порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_3, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року; визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

У судове засідання позивачі не з'явилися. Представник позивача подав до суду заяву з проханням розглядати справу без їхньої участі, позовні вимоги підтримують, просять задовольнити.

Від представника відповідача надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та прийняття рішення згідно чинного законодавства.

Представник третьої особи у судове засідання не з'явився, до суду надіслав пояснення, просять розглядати справу за їхньої відсутності з урахуванням фактичних обставин справи та ухвалтити ршення відповідно до вимог діючого законодавства.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

ОСОБА_3, яка є матір'ю ОСОБА_2 та ОСОБА_4, померла ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 7, 10, 11).

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який є сином ОСОБА_3, помер ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 11, 8).

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, є братом ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (а.с. 9, 10, 11).

Відповідно до дублікату правовстановлюючого документу від 10.04.1997 квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4, дійсно належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та членам її сім'ї: ОСОБА_4 та ОСОБА_2 (а.с. 12).

Відповідно до інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 15.04.2014 за ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло зареєстровано 1/3 частина квартири АДРЕСА_5 (а.с. 73).

Постановою Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 17.03.2015 відмовлено ОСОБА_2 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на його ім'я у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на 1/6 частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_6 (а.с. 74).

Відповідно до інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна від 18.04.2014 за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право власності на житло зареєстровано 1/3 частина квартири АДРЕСА_5 (а.с. 53).

Постановою Одинадцятої київської державної нотаріальної контори від 17.03.2015 відмовлено ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтв про право на спадщину за законом на їх ім'я у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на 1/2 частину квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_6 (а.с. 55).

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (ст.ст. 1216, 1217, 1233, ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1296, ч. 1 ст. 1297 ЦК України).

Таким чином, позивачі є спадкоємцями другої черги, а тому суд вважає за можливе визнати за позивачами право власності в порядку спадкування, а саме: визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_3, після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3; визнати за ОСОБА_2 с порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_3, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року; визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 року.

З викладеного, керуючись ст.ст. 1-11, 60, 61, 74-77, 88, 169, 212-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 у порядку спадкування за законом право власності на 1/6 частину квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_2 с порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за законом право власності на ? частину квартири АДРЕСА_2, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.Ю. Тітов