Справа № 461/1932/16-ц
У Х В А Л А

"04" травня 2017 р. Галицький районний суд м. Львова

в складі: головуючої судді Волоско І.Р.

секретар Мисько С.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в місті Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», за участю третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої вчиненням кримінального правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

рішенням Галицького районного суду м. Львова від 10.11.2016 року, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ «Українська пожежно-страхова компанія», за участю третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої вчиненням.

Однак, при виготовленні компютерного набору та при підготовці друкованого тексту рішення допущено технічну описку та помилково в тексті рішення невірно зазначено найменування відповідача, а саме - замість «Фізичної особи-підприємця ОСОБА_2» вказано «Цолти Ростислава Михайловича».

Сторони в судове засідання не зявилися хоча належним чином були повідомлені про час та місце слухання справи, наслідки неявки. Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд вважає за можливе вирішити питання про виправлення описки у їх відсутність оскільки неявка сторін не перешкоджає розглядові питання про виправлення описки.

Згідно ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки.

Виходячи із аналізу зазначеної норми, незмінність є елементом законної сили судового рішення, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили; вона є властивістю рішення суду як процесуального документу, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили; статичний елемент законності судового рішення не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.

Описка - це зроблена судом механічна /мимовільна, випадкова, тощо/ граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу, і в жодному випадку, не може свідчити про необізнаність суду у нормах процесуального права; крім цього, не позбавляє права сторону кримінального провадження на оскарження даної ухвали.

Суд, користуючись таким правом, без зміни та скасування судового рішення, вважає за можливе виправити технічну описку.

Керуючись ст. 219 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Виправити технічну описку в рішенні Галицького районного суду м. Львова від 10.11.2016 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного акціонерного товариства «Українська пожежно-страхова компанія», за участю третьої особи на стороні відповідача ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої вчиненням кримінального правопорушення.

Зокрема:

В тексті судового рішення вважати правильним запис щодо найменування позивача, а саме: «Фізична особа-підприємець ОСОБА_2».

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя І.Р.Волоско.