Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 травня 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Бенца К.К.,

при секретарі судового засідання Караман Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, який був укладений 29 вересня 2012 року та зареєстровано виконкомом Камяницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, за актовим записом № 260.

Позовні вимоги мотивує тим, що 29 вересня 2012 року між ним та відповідачем ОСОБА_2 укладено шлюб, зареєстрований виконкомом Камяницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис за № 260. У шлюбі у сторін народилася донька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 Позивач вказує на те, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаємопорозуміння, сварки, що призвело до втрати почуттів любові , довіри та поваги до дружини та фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Вказує на те, що продовжувати подальше спільне життя з ОСОБА_2 не бажає , а подальше збереження шлюбу суперечить його інтересам та інтересам їх дитини .

З посиланням на викладене позивач просить суд: розірвати шлюб між ним та відповідачем, який був зареєстрований 29 вересня 2012 року виконкомом Камяницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, про що складено відповідний актовий запис за № 260; малолітню доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити проживати разом з матір'ю ОСОБА_2.

В судове засідання позивач не зявився, про час та місце розгляду повідомлявся належним чином у встановленому законом порядку, натомість на адресу суду надійшла заява від позивача про розгляд справи за його відсутності , зазначивши, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі .

Відповідач у судове засідання не зявилася, про час та місце розгляду повідомлялася належним чином у встановленому законом порядку, натомість на адресу суду надійшла заява від відповідача про розгляд справи за її відсутності , в якій також зазначила, що визнає позовні вимоги.

Розгляд справи проведено за відсутності сторін , які не з'явились в судове засідання і у відповідності до вимог ч.2 ст.197 ЦПК України без фіксування судового процесу звукозаписувальним технічним засобом.

Вивчивши та перевіривши в судовому засіданні матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті суд приходить до наступного.

Згідно ст.ст. 11, 60 ЦПК України суд розглядає справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Як встановлено в судовому засіданні, сторони уклали шлюб 29 вересня 2012 року, який зареєстрований виконкомом Камяницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, за актовим записом № 260, що стверджується свідоцтвом про шлюб серії І-ФМ № 144594, видане 17.10.2016 року, приєднаним до матеріалів справи (а.с. 7).

У даному шлюбі у сторін народилася донька ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується відповідним свідоцтвом про народження, копія якого приєднана до матеріалів справи. (а.с.6)

Як вбачається із змісту позовної заяви шлюбні відносини між подружжям припинені .

Майновий спір між сторонами відсутній.

Правовідносини між сторонами випливають із норм Сімейного Кодексу України.

Суд враховує, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 1 ст. 21 СК України шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, зареєстрований у державному органі реєстрації актів цивільного стану.

Частиною 1 ст. 24 СК України встановлено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

За змістом ст. 55 СК України дружина та чоловік зобовязані спільно піклуватись про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сімї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги. Чоловік зобовязаний утверджувати в сімї повагу до матері. Дружина зобовязана утверджувати в сімї повагу до батька. Дружина та чоловік відповідальні один перед одним, перед іншими членами сімї за свою поведінку в ній.

У відповідності зі ст. 110 Сімейного Кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним з подружжя.

Згідно положення ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Основною причиною припинення сімейних відносин є втрата почуття поваги та любові зі сторони позивача до дружини та відсутність бажання зі сторони позивача продовжувати спільне життя з відповідачем по справі .

Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а сторони не мають наміру зберігати шлюбні відносини.

З урахуванням викладеного, оцінивши шлюбні взаємовідносини сторін, суд вважає, що між сторонами склалися відносини, при яких збереження сім`ї неможливо, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам, як це передбачено ст. 112 Сімейного Кодексу України, шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 носить формальний характер.

При таких обставинах суд приходить до висновку, що дана сімя розпалася остаточно, примирення між подружжям є неможливим та є всі підстави для задоволення вимоги про розірвання шлюбу.

Задовольняючи позовні вимоги про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу одна з основних його засад. Шлюб це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз», підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.

Згідно ст. 56 ч. 3 СК України кожен із подружжя має право припинити шлюбні відносини, а ч. 4 цієї ж статті передбачає, що примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на особисту свободу і може мати наслідки, встановлені законом.

Окрім того, обгрунтованими є і вимоги позивача про визначення місця проживання дитини разом з матірю.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд, за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

У відповідності до ст. 212 Цивільного процесуального кодексу України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 105, 110,112 Сімейного Кодексу України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, що зареєстрований 29 вересня 2012 року виконкомом Камяницької сільської ради Ужгородського району Закарпатської області, за актовим записом № 260 розірвати.

Неповнолітню доньку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 залишити проживати разом з матір'ю ОСОБА_2.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачену ним суму судового збору в розмірі 551,20 грн.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4