справа № 278/703/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 квітня 2017 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., секретаря Кушнір М.С., розглянув цивільну справу за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення, заінтересована особа - Житомирський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, -

В С Т А Н О В И В :

Направленою заявою ОСОБА_1 просила суд ухвалити рішення, яким встановити факт неправильності відомостей у актових записах про її шлюби в частині зазначення власного імені та по батькові, а також в частині зазначення запису про те, що вона за національністю українка, зобов'язавши відповідний відділ ДРАЦС внести у зв'язку з цим відповідні зміни до названих актових записів, а саме про те, що її дійсне ім'я та по батькові є ОСОБА_2 і національність - полька.

В обґрунтування заяви її автор зазначила наступне. Походить з родини поляків. З народження виховувалась та виховувала своїх дітей відповідно до польських традицій. У актових записах про шлюб була допущена помилка при зазначенні національності заявника, оскільки в дійсності зі свого народження і по даний час вона являється полькою як по кровному спорідненню так і по віросповіданню. Крім цього, було виявлено, що у актових записах про шлюби заявника її ім'я та по батькові не збігається з такими у паспорті. Встановлення зазначених фактів заявнику необхідне для отримання пільг, які гарантуються особам польського походження і дозволить вільно відвідувати своїх близьких родичів, які проживають в Республіці Польща, скористатись окремими пільгами і гарантіями.

У судове засідання сторони не з'явились. Від заявника надійшла заява про розгляд справи за її відсутності. Представник заінтересованої особи також клопотала про розгляд даної справи за її відсутності та ухвалити рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів. Враховуючи назване, суд дійшов висновку про можливість розгляду даної справи за відсутності учасників судового розгляду.

Дослідив матеріали справи, судом встановлені наступні її фактичні обставини. За паспортом громадянина України заявник - ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1. Проживає остання по АДРЕСА_1 (а.с.22).

Згідно свідоцтва про народження заявника її матір - ОСОБА_4 за національністю полька, батько - ОСОБА_5 - українець (а.с.15). Як убачається з посвідки, виданої семінарій сяким костьолом Парафії св. Йоана з Дуклі Римсько-католицької Церкви в Україні (а.с.18) заявник є прихожанкою римо-католицької парафії. У метричній книзі Житомирського кафедрального римо-католицького приходського костелу виявлено запис від 5 лютого 1906 року про шлюб ОСОБА_6 та Ярошинської Домініки (як вказує заявник її дід та баба), віросповідання римо-католицьке (а.с.12-13).

В актовому записі про шлюб заявника № 11 від 17.06.1963 року (внаслідок укладення шлюбу прізвище - ОСОБА_7), складеного Зарічанською сільрадою Житомирського району Житомирської області (а.с.16), вказано національність заявника - українка. У актовому записі про шлюб № 450 від 9.03.1986 року (внаслідок укладення шлюбу прізвище - ОСОБА_1), складеного Житомирським міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції в Житомирській області (а.с.17), вказано національність ОСОБА_7 (заявниці) українка.

З приводу внесення змін в актові записи про шлюб, заявниця звернулася з письмовою заявою у відділ ДРАЦС Житомирського МУЮ, однак отримала висновок відмову (а.с.19-20).

Згідно ст. 55 Конституції України права і свободи громадянина захищаються судом.

Держава сприяє консолідації та розвиткові української нації, її історичної свідомості, традицій і культури, а також розвиткові етнічної, культурної, мовної та релігійної самобутності всіх корінних народів і національних меншин України (ст. 11 Конституції України).

Фізична особа має право на індивідуальність. Фізична особа має право на збереження своєї національної, культурної, релігійної, мовної самобутності, а також право на вільний вибір форм та способів прояву своєї індивідуальності, якщо вони не заборонені законом та не суперечать моральним засадам суспільства (ст. 300 ЦК України).

Згідно ст. 3, ст. 11 Закону України "Про національні меншини" до національних меншин належать групи громадян України, які не є українцями за національністю, виявляють почуття національного самоусвідомлення та спільності між собою. Громадяни України мають право вільно обирати та відновлювати національність. Примушення громадян у будь-якій формі до відмови від своєї національності не допускається.

За змістом ч. 2 ст. 256 ЦПК України у судовому порядку можуть бути встановлені факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб.

Беручи до уваги назване вище, оскільки у ході розгляду справи знайшов підтвердження факт того, що заявник має приналежність до польської національності, враховуючи, що предмет порушених автором заяви вимог не зачіпає права та інтереси третіх осіб, суд вважає наявні підстави для задоволення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10-11, ст. 60, ст.ст. 212-215, ст. 256 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме факт неправильності відомостей, внесених до актових записів про шлюб ОСОБА_1 в частині зазначення її власного імені і по батькові та запису про її національність, зобов'язавши Житомирський міський відділ ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області внести зміни до:

- актового запису про шлюб № 11 від 17 червня 1963 року, складеного Зарічанською сільською радою Житомирського району Житомирської області, змінивши запис про національність ОСОБА_8 з "українка" на "полька", а ім'я та по батькової з "ОСОБА_9" на "ОСОБА_1";

- актового запису про шлюб № 450 від 9 березня 1986 року, складеного Житомирським міським відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції у Житомирській області, змінивши запис про національність ОСОБА_9 з "українка" на "полька", а ім'я та по батькові з "ОСОБА_9" на "ОСОБА_1".

Рішення суду вступає в законну силу після закінчення строку на апеляційне оскарження. Рішення може бути оскаржено шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Житомирської області через Житомирський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Є.О. Грубіян