Справа № 133/1565/17 Провадження № 22-ц/772/2503/2017Головуючий в суді першої інстанції Сєчко В. Л.
Категорія 58Доповідач Рибчинський В. П.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 вересня 2017 рокум. Вінниця

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Вінницької області в складі:

головуючого судді Рибчинського В.П.,

суддів Голоти Л.О., Шемети Т.М.,

за участі секретаря Топольської В.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 на ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення майна з опису та арешту, -

встановила:

11 серпня 2017 року до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області звернувся ОСОБА_3 із вищевказаним позовом.

Ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2017 року позов ОСОБА_3 до Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення майна з опису та арешту, залишено без розгляду.

Не погоджуючись з ухвалою суду представник позивача ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій послався на порушення норм процесуального права, тому просив скасувати оскаржувану ухвалу, а справу направити на продовження розгляду.

В обґрунтування доводів апеляційної скарги зазначає, що суд першої інстанції безпідставно залишив позов ОСОБА_3 без розгляду, оскільки ним, 01.09.2017 року, о 15-00 год., була подана заява до відділу звернення громадян суду про розгляд справи у його відсутність, про що було повідомлено в ході судового засідання головуючому по справі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга підглядає частковому задоволенню.

Постановляючи ухвалу про залишення позову без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представник позивача до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду.

Під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що 11 серпня 2017 року до Козятинського міськрайонного суду Вінницької області звернувся ОСОБА_3 із вищевказаним позовом (а.с. 1-2)

16 серпня 2017 року ухвалою Козятинського міськрайонного суду Вінницької області було відкрито провадження за даним позовом та призначено судове засідання на 01 вересня 2017 року, о 14-00 год.

В судовому засіданні, яке мало місце 01 вересня 2017 року, представником позивача ОСОБА_2 було заявлено клопотання про відвід головуючому по справі.

За результатами розгляду клопотання, головуючим по справі було відмовлено в його задоволенні, після чого, представник позивача ОСОБА_2 заявив клопотання про оголошення перерви для написання нової заяви про відвід головуючого по справі. Після відмови в задоволенні клопотання про оголошення перерви, представник позивача за своєю ініціативною покинув судове засідання, що стало підставою для прийняття оскаржуваної ухвали.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що представник за дорученням, вчиняє всі процесуальні дії від імені сторони, яка йому надала доручення, а тому залишення судового засідання представником позивача до закінчення розгляду справи, слід розцінювати так, що саме позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не надав суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

В апеляційній скарзі представник позивача вказує на те, що судом першої інстанції при постановленні ухвали не було враховано заяву про розгляд справи у його відсутність, яка була подана до відділу звернення громадян Козятинського міськрайонного суду Вінницької області 01 вересня 2017 року, о 15-00 год.

Зазначені доводи не заслуговують на увагу, оскільки з журналу судового засідання вбачається, що в цей час ОСОБА_2 перебував у судовому засіданні.

Крім того, в матеріалах справи міститься витяг з реєстру вхідної кореспонденції Козятинського міськрайонного суду Віннциької області, з якого слідує, що заява ОСОБА_2 була зареєстрована 01 вересня 2017 року, о 15-14 год., тобто після залишення зали судового засідання (а.с. 17).

Таким чином, на момент розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до Козятинського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про виключення майна з опису та арешту, заява про розгляд справи у відсутність позивача, на яку посилається ОСОБА_2, в матеріалах справи була відсутня.

За таких підстав доводи апеляційної скарги є безпідставними.

Однак, з висновком суду першої інстанції про залишення позовної заяви без розгляду, колегія суддів апеляційного суду погодитись не можне виходячи з наступного.

Відповідно до ч.3 ст. 303 ЦПК України Апеляційний суд не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права, які є обов'язковою підставою для скасування рішення.

Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 311 ЦПК України підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є порушення норм процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач до закінчення розгляду справи покинув судове засідання і не подав до суду заяви про розгляд справи за його відсутності.

Аналіз зазначеної норми права дає можливість дійти висновку про те, що п. 9 ч. 1 ст. 207 ЦПК України пов'язує право суду залишити позовну заяву без розгляду за таких умов: позивач був присутній в судовому засіданні, зокрема, його особу було встановлено в підготовчій частині судового засідання; позивач залишив залу з власної ініціативи, не бажаючи брати участі в судовому засіданні; розгляд справи не було закінчено; суд не надав позивачеві дозволу залишати залу засідання та відсутні інші законні підстави для залишення засідання; позивач не подав заяви (усної чи письмової) про розгляд справи за його відсутності.

Таким чином, підставою для винесення судом відповідної ухвали є небажання саме позивача брати участь в судовому засіданні.

Крім того, зазначена норма має каральний характер, оскільки фактично є відмовою у розгляді справи за протиправну поведінку позивача. Тому, її можна застосовувати лише у випадках, коли зал залишає позивач особисто. Якщо ж такі дії вчиняє представник, підстави для залишення заяви без розгляду відсутні.

Суд першої інстанції на зазначені вимоги процесуального законодавства уваги не звернув, не маючи достатньо обгрунтувань постановив ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, що є підставою для скасування оскаржуваної ухвали та направлення справи для продовження рогляду.

Керуючись ст.ст.303, 307, 311, 313-315 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 - задовольнити частково.

Ухвалу Козятинського міськрайонного суду Вінницької області від 01 вересня 2017 року скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий /підпис/ Рибчинський В.П..

Судді /підпис/ Голота Л.О.

/підпис/ Шемета Т.М.

Згідно з оригіналом.

Суддя Апеляційного суду

Вінницької області Рибчинський В.П.