Суддя Бугера О. В.
Провадження № 2/644/697/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 травня 2017 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого судді Бугери О.В.,

При секретарі Ілові А.В.,

За участю: Позивача ОСОБА_1,

Представника позивача ОСОБА_2,

3-ї особи ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Орджонікідзевського районного суду м.Харкова цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» про відкладення звернення стягнення на предмет іпотеки, 3- особа у справі ОСОБА_3, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1, інтереси якої представляє ОСОБА_2, звернулася до суду з вказаним позовом та просить відкласти звернення стягнення на предмет іпотеки, а саме на житловий будинок, розташований за адресою: АДРЕСА_1, право власності якого зареєстровано за ОСОБА_1, який є предметом іпотеки згідно договору іпотеки №б/н від 15.02.2008року, на час дії Закону України від 3 червня 2014 року 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті»; витребувати, як доказ, у ПАТ КБ «Приватбанк» кредитний договорі № 13/А-08 від 15.02.2008 року, укладений між ОСОБА_3 та ПАТ КБ «Приватбанк», для підтвердження, що кредитні кошти було видано на споживчі цілі, а також стягнути з Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» на користь позивача понесені судові витрати.

В обґрунтування позову вказувала, що ПАТ КБ «Приватбанк» має намір звернути стягнення на предмет іпотеки, а саме на належний їй житловий будинок розташований за адресою: АДРЕСА_1, будь- яким способом передбаченим Законом України «Про іпотеку», чи то за рішенням суду № 2029/2-103/11 від 29.11.2011р. виданим Орджонікідзевським районним судом м. Харкова, чи в позасудовому порядку, шляхом переходу права власності на предмет іпотеки, згідно договору іпотеки №б/н від 15.02.2008р., але оскільки не може бути примусово стягнуто (відчужене без згоди власника) нерухоме майно, яке вважається предметом іпотеки, згідно ЗУ «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» позивач змушена звернутися до суду з позовом про відкладення звернення стягнення.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позов підтримали, посилались на викладені в ньому обставини.

Відповідач ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Про причини неявки в судове засідання відповідач не сповістив, тому суд виходить з того, що його неявка відбулась за неповажних причин. Заяв про перенос розгляду справи відповідач до суду не подав.

Третя особа, ОСОБА_3, в судовому засіданні позовні вимоги підтримав, зазначив, що ними проводиться виплата заборгованості за кредитним договором. Майно на яке звернуто стягнення є єдиним місцем їх проживання.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, встановив наступне.

Згідно ст.3 ЦПК України кожна особа, має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це передбачені законом способи охорони цивільних прав у разі ж порушення чи реальної небезпеки такого порушення.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Згідно ч.2 ст.16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути:

1) визнання права;

2) визнання правочину недійсним;

3) припинення дії, яка порушує право;

4) відновлення становища, яке існувало до порушення;

5) примусове виконання обов'язку в натурі;

6) зміна правовідношення;

7) припинення правовідношення;

8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди;

9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди;

10) визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Як правило, власник порушеного права може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Спосіб захисту порушеного права частіше за все визначається спеціальним законом, який регламентує конкретні цивільні правовідносини.

Відкладення звернення стягнення на предмет іпотеки на час дії Закону України від 3 червня 2014 року 1304-VII «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» не передбачено діючим законодавством в якості способу захисту прав.

Таким чином, при пред'явленні позову до Публічного акціонерного товариства КБ «Приватбанк» про відкладення звернення стягнення на предмет іпотеки є неналежним способом захисту права, виходячи зі змісту ст.16 ЦК України, у зв'язку з чим суд залишає позовні вимоги без задоволення.

Крім того, суд зазначає, що 07 червня 2014р. набрав чинності Закон України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», згідно із п.1 ч.1 якого протягом дії цього Закону: 1) не може бути примусово стягнуте (відчужене без згоди власника) нерухоме житлове майно, яке вважається предметом застави згідно із статтею 4 Закону України «Про заставу» та/або предметом іпотеки згідно із статтею 5 Закону України «Про іпотеку», якщо таке майно виступає як забезпечення зобов'язань громадянина України (позичальника або майнового поручителя) за споживчими кредитами, наданими йому кредитними установами - резидентами України в іноземній валюті, та за умови, що: таке нерухоме житлове майно використовується як місце постійного проживання позичальника/майнового поручителя або є об'єктом незавершеного будівництва нерухомого житлового майна, яке перебуває в іпотеці, за умови, що у позичальника або майнового поручителя у власності не знаходиться інше нерухоме житлове майно; загальна площа такого нерухомого житлового майна (об'єкта незавершеного будівництва нерухомого житлового майна) не перевищує 140 кв. метрів для квартири та 250 кв. метрів для житлового будинку.

Згідно із ч.3 цього Закону, він набирає чинності з дня його опублікування та втрачає чинність з дня набрання чинності законом, який врегульовує питання особливостей погашення основної суми заборгованості, вираженої в іноземній валюті, порядок погашення (урахування) курсової різниці, що виникає у бухгалтерському та/або податковому обліку кредиторів та позичальників, а також порядок списання пені та штрафів, які нараховуються (були нараховані) на таку основну суму заборгованості.

Таким чином, мораторієм є тимчасове зупинення настання певних юридичних наслідків (виникнення чи припинення прав чи обов'язків). Дія Закону України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті» є тимчасовою та пов'язується із скасувальною обставиною, що визначена у ч.3 Закону. Зазначеним Законом не визначено підстави відмови у захисті права внаслідок поширення дії Закону на правовідносини сторін, а лише передбачено у майбутньому створення сприятливих умов для боржників щодо їх зобов'язань перед кредиторами. Верховним Судом України у справі №6-333цс15 від 10 червня 2015р. викладена правова позиція, згідно якої мораторій є відстроченням виконання зобов'язання, а не звільненням від його виконання. Відтак мораторій на стягнення майна, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті, установлений вказаним вище Законом, не позбавляє кредитора права на звернення стягнення на предмет іпотеки (застави) у разі невиконання боржником зобов'язань за договором, а лише тимчасово забороняє примусово стягувати (відчужувати без згоди власника) зазначене майно.

керуючись ст.ст. 15, 16 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 213-215 ЦПК України, Законом України « Про іпотеку», Законом України «Про мораторій на стягнення майна громадян України, наданого як забезпечення кредитів в іноземній валюті», суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 залишити без задоволення.

Повний текст рішення виготовлено 24.05.2017 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Рішення суду може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Головуючий:суддя О.В.Бугера