1Справа № 335/5831/17 2/335/1304/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 вересня 2017 року м.Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі: головуючого судді Рибалко Н.І., за участі секретаря Барсукової В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визнання права власності на будинок в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Запорізької міської ради про визнання права власності на будинок в порядку спадкування за законом. Позивач обґрунтовує позовні вимоги наступним. ОСОБА_2 (дід позивача) був власником домоволодіння АДРЕСА_1 яке складалось з житлового будинку. ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_2 помер. До спадкової маси увійшла ? частина будинку, оскільки на іншу частину 14.07.1954 року ОСОБА_3 було видано свідоцтво про право власності на частину у спільній сумісній власності подружжя. Спадкоємцями в рівних долях відповідно до нотаріально посвідченого свідоцтва про право на спадщину стали: дружина, ОСОБА_3, та діти, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_3 Після її смерті відкрилася спадщина, до якої увійшло 5/8 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1 Спадщину після померлої ОСОБА_3 своїм фактом проживання прийняв лише її син, ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_3 року помер ОСОБА_5 Після його смерті відкрилась спадщина на 1/8 частину житлового будинку. Спадщину після ОСОБА_5 прийняв своїм фактом проживання лише ОСОБА_4. Інші спадкоємці у ОСОБА_5 були відсутні. ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_6 Після її смерті відкрилась спадщина на 1/8 частину житлового будинку, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 Спадщину після ОСОБА_6 прийняв своїм фактом проживання лише ОСОБА_4, оскільки інші спадкоємці у неї були відсутні. ІНФОРМАЦІЯ_5 року помер ОСОБА_4, після його смерті відкрилась спадщина на весь житловий будинок за адресою: АДРЕСА_1 ОСОБА_1 в позові стверджує, що вона, як донька померлого, є єдиною спадкоємицею ОСОБА_4 За твердженнями позивача вона прийняла спадщину своїм фактом проживання в наведеному будинку. В позові позивач просила суд визнати за нею право власності на домоволодіння АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_5

Позивачка в ході розгляду справи надала уточнюючий позов, яким уточнила свої позовні вимоги, а саме: просить суд визнати за нею право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4 померлого ІНФОРМАЦІЯ_5

Представник позивача в судовому засіданні позов підтримав, наполягаючи на його задоволенні, з підстав які зазначені у позові.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився, про час та місце судового засідання був повідомлений у встановленому законом порядку, надав до суду заяву про розгляд справи за відсутності відповідача, а також надав заперечення на позов. В заперечення зазначено, що позивачем не доведено факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_3, ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та відсутня відмова нотаріуса у вчиненні нотаріальних дій, зокрема у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Свідки ОСОБА_7, ОСОБА_8 у судовому засіданні підтвердили той факт, що ОСОБА_1 проживала в спадковому будинку разом зі своїм батьком, доглянула його до смерті та продовжила в ньому жити після смерті батька, про це вони знають з 2004 року, з тих пір, як їх батько почав жити по сусідству з ОСОБА_1

Заслухавши пояснення представників сторін, дослідивши матеріали справи, з'ясувавши обставини, на які сторони посилаються, як на підставу своїх позовних вимог та заперечень на позовну заяву, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, та в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Згідно п. 1 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 р «Про судову практику у справах про спадкування», відносини спадкування регулюються правилами Цивільного кодексу України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців законом.

Виходячи з положень ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року, прийняття частини спадкового майна означає прийняття спадщини в цілому.

Відповідно до вимог ст. 524 ЦК УРСР спадкування здійснюється за законом і за заповітом. Спадкування за законом має місце, коли воно не змінено заповітом.

Часом відкриття спадщини, згідно зі ст. 525 ЦК України в редакції 1963 року, визнається день смерті спадкодавця.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 529 ЦК України в редакції 1963 року при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина, чоловік, і батьки (усиновителі) померлого. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю.

Для придбання спадщини, відповідно до ст. 548 ЦК України в редакції 1963 року необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Частинами 1, 2 ст. 549 ЦК України в редакції 1963 року, передбачено, що діями, які свідчать про прийняття спадщини, є фактичний вступ спадкоємця до управління чи володіння спадковим майном або подача спадкоємцем заяви про прийняття спадщини до державної нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Судом встановлено, що відповідно до вироку Народного суду 2-го участка Орджонікідзевського району м. Запоріжжя від 28 серпня 1950 року у справі №2-80, визнано право власності на домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1. за ОСОБА_2.

В матеріалах справи знаходиться обліковий опис №5765 від 11.01.1935 року, в якому наведений план домоволодіння та технічні характеристики. З облікового опису вбачається, що підставою щодо користування земельною ділянкою була постанова комісії міськради від 20 грудня 1934 року.

Із свідоцтва про право на спадщину, виданого 14.07.1954 року нотаріусом 2-ї Запорізької Державної нотаріальної контори Жигуновою М.Т. вбачається, що ОСОБА_2 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року і після його смерті спадок, який складався з ? частини будинку по АДРЕСА_2 прийняли: дружина, ОСОБА_3 та діти, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

Суд не приймає до уваги довід представника відповідача про недоведеність родинних відносин між батьком позивача та ОСОБА_3, ОСОБА_10, ОСОБА_6, оскільки цей факт підтверджується саме свідоцтвом про право на спадщину, виданим нотаріусом 2-ї Запорізької Державної нотаріальної контори Жигуновою М.Т. 14.07.1954 року.

Власницею іншої ? частини домоволодіння була ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на частину у спільному майні подружжя від 14.07.1954 року.

Згідно до технічного паспорту від 03.05.2017 року спадкове домоволодіння складається з житлового будинку НОМЕР_1

Згідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_2 від 27.09.2007 року ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року. Після її смерті відкрилась спадщина, до якої увійшло 5/8 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1

Свідки також підтвердили факт постійного проживання ОСОБА_4 в будинку АДРЕСА_2 відповідно спадщину після померлої ОСОБА_3 своїм фактом проживання прийняв її син, ОСОБА_4. Усі інші діти із заявою до нотаріуса не звернулись та в будинку не проживали.

Відповідно до свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 27.09.2007 року ОСОБА_5 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 року. Після його смерті відкрилась спадщина на 1/8 частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Спадщину після ОСОБА_5 також прийняв своїм фактом проживання ОСОБА_4. Інші спадкоємці у ОСОБА_5 відсутні.

Згідно довідки №ч-09/06-77 від 03.06.2008 року, виданої Запорізьким міським відділом реєстрації актів цивільного стану, ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року. Після її смерті відкрилась спадщина на 1/8 частину житлового будинку, який знаходиться за адресою: АДРЕСА_1

Спадщину після ОСОБА_2 прийняв своїм фактом проживання ОСОБА_4. Інші спадкоємці у неї відсутні.

ІНФОРМАЦІЯ_7 року помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть серія НОМЕР_4 від 10.07.2012 року. До спадкової маси, яка залишилась після ОСОБА_4, увійшов весь житловий будинок АДРЕСА_1.

Спадкоємцем ОСОБА_4 є його донька, ОСОБА_1. Факт родинних відносин між ОСОБА_4 та ОСОБА_1 підтверджується свідоцтвом про народження серія НОМЕР_5 довідкою №Ч-07/06-77 від 06.05.2008 року про реєстрацію шлюбу, за яким позивачка прізвище ОСОБА_4 змінила на ОСОБА_4, та свідоцтвом про одруження серія НОМЕР_6 від 18.03.2005 року, яким позивачка змінила своє прізвище з ОСОБА_4 на ОСОБА_4Відповідно до ст. ст. 1216, 1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 1268 ч. 1 ст. 1269, ч. 1 ст. 1270 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Зважаючи на встановлені обставини справи, суд вважає доведеним факт прийняття ОСОБА_1 спадщини у вигляді житлового будинку АДРЕСА_1 після смерті батька, суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги та визнати за нею право власності на АДРЕСА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_8

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Запорізької міської ради про визнання права власності на житловий будинок у порядку спадкування за законом, - задовольнити.

Визнати право власності на житловий будинок АДРЕСА_1 за ОСОБА_1 у порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_8

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Рибалко Н.І.