Справа № 128/791/17
25 травня 2017 року м. Вінниця
Вінницький районний суд Вінницької області
в складі:
головуючої судді: Ганкіної І.А.
при секретарі: Жигаровій Д.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
ОСОБА_1 звернувсь до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує на те, що 25.02.1992 року вони зареєстрували шлюб з відповідачем по справі у відділі ДРАЦС Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 408.Від спільного проживання у шлюбі мають повнолітніх дітей. Також позивач вказує, що з відповідачем у них різні інтереси, уподобання, вони перестали розуміти одне одного, кожен з них живе своїм відокремленим життям, у них різні бачення ролі чоловіка та дружини в сім'ї.Збереження шлюбу в даному випадку є неможливим, його потрібно розірвати, тому звернувсь до суду з даним позовом.
Сторони в судове засідання не зявились, попередньо подали відповідні заяви.
Позивач ОСОБА_1 надав суду заяву, якою справу просить розглядати у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить їх задоволити. В разі повторної неявки відповідача не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання двічі не зявилася, про день та час слухання справи була повідомлена завчасно та належним чином, про що свідчать матеріали справи (зворотні поштові повідомлення).
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.
Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку сторін, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено по справі, що 25 лютого 1992 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у відділі ДРАЦС Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, зареєстрували шлюб, актовий запис № 408, про що свідчить оригінал свідоцтва про шлюб серія І-АМ № 191337 від 01.02.2017 року виданого повторно (а.с. 3).
Встановленим судом фактам відповідають сімейні правовідносини, які регулюються Конституцією України та Сімейним кодексом України, Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод, яка, відповідно до вимог ч.1 ст.9 Конституції України, ратифікована Законом від 17.07.1997 року «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів №2,4,7 та 11 Конвенції», і є частиною національного законодавства України.
Згідно із ст.51 Конституції України та ст.24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Статтею 5 Протоколу №7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що кожен із подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу в шлюб, перебування в шлюбі та щодо його розірвання.
Відповідно до ст.112 СК України судом з'ясовано, що спільне сімейне життя у сторін не склалося через несумісність характерів та різних поглядів на життя, різні інтереси, уподобання. Кожен живе відокремленим життям. Шлюб існує лише формально, на примирення сторони не погоджуються.
Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу не можливе.
Встановленим фактам відповідають правовідносини, що регулюються Сімейним кодексом України.
Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
За ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.
Суд прийшов до висновку, що шлюб подружжя сторін слід припинити його розірванням.
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи, що шлюб існує лише формально, цінність шлюбних відносин була втрачена для обох сторін, тому суд вважає, що позов є обґрунтованим, та таким, що підлягає до задоволення.
Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, позивач не вимагає стягнення судових витрат з відповідача, тому судові витрати вирішено залишити за позивачем.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.104 ч.2, 105 ч.3, 110, 112, 114 ч.2 Сімейного кодексу України, ст. ст. 11, 15, 59, 60, 88,203, 209, 213, 214, 223, 224 ЦПК України, суд -

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 25 лютого 1992 року у відділі ДРАЦС Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області, актовий запис № 408 - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище дружини залишити «Козачок».
Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя І.А. Ганкіна