Справа №403/337/17 провадження № 2-п/403/1/17
У Х В А Л А

19 грудня 2017 року смт.Устинівка

Устинівський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Атаманової С.Ю.,

при секретарі судового засідання Гарбар С.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Устинівка заяву ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства ОСОБА_2 «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідач ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про перегляд заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02 серпня 2017 року по цивільній справі № 403/337/17 за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_2 банку «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та поновлення строку для подачі заяви про перегляд вказаного заочного рішення.

Заяву мотивувала тим, що в кінці жовтня 2017 року в приміщенні свого житлового будинку виявила 4 та 5 сторінки рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області про стягнення з неї на користь позивача 43251, 86 грн.. При цьому її чоловік через похилий вік та поганий стан здоров"я не міг пояснити як дані документи потрапили до будинку. В подальшому звернувшись до суду із письмовою заявою, отримала судове рішення в повному обсязі, де виявила, що винна позивачу грошові кошти.

З огляду на викладене вказує, що, можливо, її чоловік отримував судові повістки про виклик на судове засідання та заочне рішення суду про стягнення коштів, однак через свій стан здоров"я не повідомив її про їх надходження, а тому вона була позбавлена можливості прибути на судове засідання для дачі особистих пояснень по суті позовних вимог та можливості оскарження заочного рішення суду.

Наведені обставини, на думку відповідача, дають підстави для поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення суду відносно неї.

В судовому засіданні по розгляду заяви про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення відповідач ОСОБА_1 вважала поважними обставини, які перешкодили їй своєчасно подати заяву про перегляд судового рішення, викладені нею в заяві, у звязку з чим суд має поновити строк, необхідний для подачі заяви про перегляд заочного рішення.

В судове засідання, призначене на 15.12.2017 року о 08 год. 30 хв. відповідач ОСОБА_1 не з"явилася. В той же день була особисто повідомлена під розписку про дату, час та місце проведення наступного судового засідання по розгляду її заяви, однак в судове засідання 19.12.2017 року о 08 год. 30 хв. також не з"явилася. Про причини неявки суд не повідомила. Клопотань про відкладення розгляду заяви від відповідача ОСОБА_1 до суду не надходило.

Представник відповідача в судове засідання не зявився. Згідно направленої на адресу суду письмової заяви прохав розглянути заяву ОСОБА_1 про поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення без його участі. Надав письмові заперечення проти задоволення заяви, в яких вказав на відсутність поважних причин неявки відповідача ОСОБА_1 в судове засідання по розгляду справи та ненадання нею доказів, якими вона обгрунтовує свої заперечення та які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З огляду на належне повідомлення відповідача по справі ОСОБА_1 про дату, час та місце судового засідання по розгляду поданої нею заяви про поновлення процесуального строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення, відсутність заяв та клопотань з її боку та неявку в судове засідання, надходження письмового заперечення представника позивача, суд вважає за вказаних обставин за можливе провести розгляд даної заяви за відсутності учасників справи.

Дослідивши письмові заперечення представника позивача, матеріали цивільної справи, суд приходить до наступного висновку.

Заочним рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року задоволено позов ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором та стягнуто на користь позивача заборгованість за кредитним договором в розмірі 41651 грн. 86 коп., а також судовий збір в розмірі 1600,00 грн..

При цьому в описовій частині заочного рішення зазначено, що відповідач по справі ОСОБА_1 в судове засідання не зявилась. Про місце, день і час розгляду справи була повідомлена у встановленому ст.74 ЦПК України порядку, тому вважається, що судовий виклик вручений їй належним чином.

Як вбачається з матеріалів справи копія ухвали про відкриття провадження у справі від 19.07.2017 року була направлена відповідачу ОСОБА_1 20.07.2017 року за адресою її проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку: вул.Благодатна (до перейменування - вул.ОСОБА_3), буд.№7 смт.Устинівка Кіровоградської області, що підтверджується даними реєстру територіальної громади про реєстрацію місця проживання та інші персональні дані стосовно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, отриманими на запит суду відповідно до ч.3 ст.122 ЦПК України.

Згідно рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, копія ухвали, копія позовної заяви з доданими документами та судова повістка були отримані укповноваженою особою "Денищик" 25.07.2017 року.

Оскільки судове засідання по розгляду справи було призначено на 02.08.2017 року, судова повістка про виклик до суду була направлена відповідачу завчасно.

Відповідно до ч.ч.1, 4 ст.284 ЦПК України в редакції, яка набрала чинності 15.12.2017 року (далі ЦПК України), заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

За змістом ст.120 ЦПК України строки, в межах яких вчиняються процесуальні дії, встановлюються законом.

Право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом (ст.126 ЦПК України).

Згідно положень ч.1 ст.127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Судом встановлено, що копію заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року було направлено на адресу місця проживання відповідача ОСОБА_1 03.08.2017 року та вручено 05.08.2017 року уповноваженій особі «Денищик», що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ч.3 ст.76 ЦПК України, в редакції, яка діяла на час направлення відповідачу судової повістки та копії заочного рішення та визначала порядок такого вручення, якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сімї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування.

Згідно п.п.92, 99 Правил надання послуг поштового звязку, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 05.03.2009 року №270 доставці додому, крім іншого, підлягають рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень. Рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» (далі Закону) місце проживання - житло, розташоване на території адміністративно-територіальної одиниці, в якому особа проживає, а також спеціалізовані соціальні установи, заклади соціального обслуговування та соціального захисту, військові частини. Документом, до якого вносяться відомості про місце проживання, крім іншого, є- паспорт громадянина України.

Реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. У разі якщо особа проживає у двох і більше місцях, вона здійснює реєстрацію місця проживання за однією з цих адрес за власним вибором. За адресою зареєстрованого місця проживання з особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції (ст.6 Закону).

Крім того, відповідно до положень ч.3 ст.130 ЦПК України якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітінх членів сім"ї, які проживають разом з нею. У такому випадку особа, якій адресовано повістку, вважається належним чином повідомленою про час, дату і місце судового засідання, вчинення іншої процесуальної дії.

Судом встановлено та підтверджено матеріалами цивільної справи, що місцем проживання відповідача по справі ОСОБА_1, зареєстрованим у встановленому порядку, є вул.Благодатна (до перейменування вул.К.Маркса), 7 смт.Устинівка Кіровоградської області.

Таким чином, із системного аналізу наведених вище правових норм вбачається дотримання судом передбаченого порядку повідомлення відповідача ОСОБА_1 як про дату, час та місце проведення судового розгляду справи, так і про прийняте судове рішення за його результатами, оскільки діючим законодавством передбачені випадки вручення поштової кореспонденції не особисто особі (адресату), а члену її сімї, що не суперечить передбаченому процесуальним законодавством порядку повідомлення учасника справи, зокрема відповідача, під час здійснення позовного провадження.

Відповідно до ч.3 ст.12, ч.1 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.

Відповідно до п.6 ч.2 ст.43 ЦПК України учасники справи зобов"язані виконувати процесуальні дії у встановлені законом або судом строки.

Згідно ч.ч.1, 2 ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються, зокрема, такими засобами як письмовими доказами, показаннями свідків.

За змістом ч.ч.1, 2 ст.77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.

За змістом ч.ч.5, 6 ст.81 ЦПК України докази, крім інших, подаються сторонами. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ч.7 ст.81 ЦПК України суд не може збирати докази, що стосуються предмета спору, з власної ініціативи, крім випадків, передбачених цим Кодексом.

Відповідно до положень ч.2 ст.13 ЦПК України збирання доказів у цивільних справах не є обов"язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

При розгляді заяви ОСОБА_1 про поновлення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду таких випадків судом не встановлено.

Зі змісту наведених правових норм відповідачем по справі ОСОБА_1 не надано суду належних та достатніх доказів на підтвердження пропуску нею встановленого законом строку для подання заяви про перегляд заочного рішення суду з поважних причин.

Так, вказуючи про знаходження в належному їй будинку в кінці жовтня 2017 року декількох сторінок заочного рішення суду від 02.08.2017 року, відповідач спочатку зазначає про відсутність у неї відомостей про те, яким чином вони там з"явились, далі вказує, що за станом здоров"я та похилий вік її чоловік також не міг пояснити походження цих документів, а потім взагалі зазначає, що можливо чоловік отримував судові повістки про виклик її в судове засідання та копію заочного рішення суду.

Суд вважає наведені відповідачем ОСОБА_1 обставини такими, що не можуть бути поважними причинами пропуску строку для подання заяви про перегляд заочного рішення та підставами для поновлення процесуального строку для її подання, оскільки:

1) відповідачем підтверджено факт проживання її за адресою, на яку їй були направлені: судова повістка разом з копією ухвали про відкриття провадження у справі, копією позовної заяви разом з доданими до неї документами та копія заочного рішення суду;

2) відповідачем по справі підтверджено, що вона проживає разом із чоловіком і доказів на підтвердження проживання з ними іншої особи, яка могла б отримати зазначені документи, відповідачем суду не надано;

3) відповідач по справі є особою похилого віку, ІНФОРМАЦІЯ_1, і доказів своєї відсутності за місцем проживання протягом тривалого часу внаслідок лікування, працевлаштування, перебування за межами населеного пункту, починаючи з дати отримання судової повістки 25.07.2017 року та призначення справи до судового розгляду 02.08.2017 року і в подальшому - до виявлення нею декількох аркушів рішення в кінці жовтня 2017 року, тобто більше трьох місяців, суду не надала;

4) відповідач, обгрунтовуючи свої вимоги щодо поновлення строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення похилим віком та хворобою свого чоловіка, у зв"язку з чим останній не повідомив її про надходження судової повістки та копії заочного рішення, разом з тим лише допускає можливість отримання ним судової повістки та не надає жодних доказів на підтвердження неповідомлення її про надходження вказаних документів, в тому числі і шляхом подання заяви про виклик чоловіка для допиту судом в якості свідка;

5) надана відповідачем ксерокопія довідки №431, виданої Устинівською центральною районною лікарнею Кіровоградської області 25.10.2017 року, про перебування ОСОБА_4 на «Д» обліку, діагноз: атеросклеротичний кардіосклероз, миготлива аритмія, гіпертонічна хвороба, дисциркулярна енцефалопатія ІІ ступеня, остеоартроз колінних суглобів не можуть оцінюватися судом як доказ неможливості повідомлення останнім відповідача ОСОБА_1 про надходження їй судових повідомлень, оскільки вказані відповідачем в заяві ознаки дисциркулярної енцефалопатії ІІ ступеня, такі як: зниження пам"яті, втрата здатності передавати інформацію, запам"ятовувати, усвідомлювати та переробляти отриману інформацію не підтверджені жодним належним доказом, що дає змогу встановити їх наявність у чоловіка відповідача (наприклад, письмовими результатами обстежень з встановленими ознаками хвороби, довідкою лікаря тощо).

Крім того, суд звертає увагу, що в Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст.8 Констиутції України).

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Так, у справі "Пономарьов проти України" Європейський суд з прав людини наголосив, що "право на справедливий судовий розгляд, яке гарантовано пунктом 1 статті 6 Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року має розумітися у світлі преамбули Конвенції, у відповідній частині якої зазначено, що верховенство права є спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з фундаментальних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який передбачає повагу до принципу res judicata - принципу остаточності рішень суду. Цей принцип стверджує, що жодна зі сторін не має права вимагати перегляду остаточного та обов'язкового рішення суду просто тому, що вона має на меті добитися нового слухання справи та нового її вирішення. Винятки із цього принципу можуть мати місце лише за наявності підстав, обумовлених обставинами важливого та вимушеного характеру" (п.40 Рішення від 3 квітня 2008 року, заява №3236/03).

Суди повинні обґрунтовувати відповідне рішення. У кожному випадку національні суди повинні встановити, чи виправдовують причини поновлення строку оскарження втручання у принцип res judicata, особливо коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів стосовно часу або підстав для поновлення строків ( п.41 Рішення у справі «Пономарьов проти України» від 03 квітня 2008 року, заява № 3236/03).

Зі змісту п.52 рішення «Устименко проти України» випливає, що якщо національний суд не посилаючись при цьому на жодні конкретні обставини справи, просто обмежився вказівкою на наявність у відповідача «поважних причин» для поновлення пропущеного строку оскарження, то, відтак, він (суд) не вказав чітких причин такого рішення. За цих підстав Суд одноголосно постановив, що було порушення пункту 1 статті 6 Конвенції та дійшов висновку, що національні суди, вирішивши поновити пропущений строк оскарження остаточної постанови у справі заявника без наведення відповідних причин та скасувавши в подальшому постанову суду, порушили принцип правової визначеності та право заявника на справедливий судовий розгляд за пунктом 1 статті 6 Конвенції (п.п.52, 53 Рішення від 29 жовтня 2017 року, заява №32053/13).

Виходячи з викладеного, суд враховує також і те, що заочне рішення підлягає скасуванню виключно у випадках наявності одночасно двох обставин: неявка відповідача в судове засідання з поважних причин та наявність доказів, якими обґрунтовуються заперечення відповідача на позовну заяву, що передбачено ч.ч.1, 5 ст.81 ЦПК України.

Натомість із заяви про перегляд заочного рішення вбачається, що поважність причин неявки відповідача в судові засідання, не підтверджені належними та допустимими доказами і подана відповідачем заява про перегляд заочного рішення не містить посилань на докази, якими вона обґрунтовує свої заперечення проти позову.

З огляду на викладене, приймаючи до уваги обставини справи, судом не встановлено поважних причин для поновлення відповідачу ОСОБА_1 процесуального строку для подання заяви про перегляд заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року, у зв"язку з чим заява про його перегляд відповідно до ч.2 ст.126 ЦПК України підлягає залишенню без розгляду.

Керуючись ст.ст.12, 13, 76, 77, 81, ч.4 ст.284, ч.2 ст.126, ч.7 ст.127 258, 260, 354 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 в поновленні процесуального строку для подачі заяви про перегляд заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства ОСОБА_2 «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 02.08.2017 року по цивільній справі за позовом Публічного Акціонерного Товариства ОСОБА_2 «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області протягом пятнадцяти днів з дня її проголошення.

Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом п"ятнадцяти днів з дня вручення йому відповідної ухвали суду.

Суддя Устинівського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_5