ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1409/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" березня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі головуючого - судді Парамонова М.Л., за участі секретаря Гаврилюк О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3 особи - ОСОБА_4, Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві про визнання фізичної особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 10.08.2016 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_3, 3 особи - ОСОБА_4, Дарницький районний відділ Головного управління Державної міграційної служби у м. Києві про визнання відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1, посилаючись на те, що в спірній квартирі відповідач не проживає постійно з січня 2016 року, квартиру відповідач залишив добровільно; спірна квартира належить ОСОБА_2 та ОСОБА_4 (3 особа) на праві спільної часткової власності - в рівних частках.

Оскільки відповідач в квартирі не проживає, але залишається бути зареєстрованим за адресою спірної квартири, чим перешкоджає позивачці у повній мірі здійснювати свої права, як співвласника житла, що змушує фактично нести додаткові витрати по утриманню житла та за житлово-комунальні послуги, будь-яких угод щодо користування спірною квартирою сторонами не укладалось, тому позивачка вимушена була звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_2 позовні вимоги підтримала та просила позов задовольнити з підстав, зазначених у позові; третя особа - ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги також підтримав, як 3 особа на стороні позивача; представник 3-ої особи - Дарницького районного відділу Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи 3 особа повідомлена належним чином, своєю заявою від 04.10.2016 року просив справу розглядати за його відсутності (а.с.35).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не з'явився повторно, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином за адресою місця реєстрації, будь-яких клопотань від нього не надходило.

Відповідно до положень ст.224 ЦПК України судом визнано за можливе ухвалити по даній справі заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Заслухавши пояснення позивачки ОСОБА_2 та третьої особи ОСОБА_4 в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно ст.10, 60 ч.1 ЦПК України кожна сторона повинна доводити ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу (підстави звільнення від доказування).

В судовому засіданні встановлено: згідно копії свідоцтва про право власності від 15.10.2010

року та Витягу про державну реєстрацію прав КП КМБТІ від 16.11.2010 року - ОСОБА_2 (позивачка) та ОСОБА_4 (3 особа) є співвласниками - по 1/2 частині квартири АДРЕСА_1; квартира АДРЕСА_1 є однокімнатною, житловою площею 11,97 кв. м, загальною площею 23,8 кв. м (а.с. 7, 9-10).

Згідно довідки форми №3 від 18.07.2016 року - в квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані 3 особи - позивачка ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_4 (чоловік) та відповідач ОСОБА_3 - з 03.12.2015 року, як наймач (а.с.7).

Дані обставини підтверджуються матеріалами справи і не заперечуються сторонами.

Згідно ст.150 ЖК України громадяни, які мають у приватній власності будинок, квартиру користуються ними для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд.

Згідно ч.1 ст.383 ЦК України власник житлового будинку, квартири має право використовувати помешкання для власного проживання, проживання членів своєї сім"ї та інших осіб.

Згідно ст.391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно ч.2 ст.405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї (колишнього члена сім'ї) без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Згідно ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім"ї (колишніх членів сім»ї) за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім"ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом.

Як стверджує позивачка ОСОБА_2 в судовому засіданні, відповідач ОСОБА_3 був зареєстрований в квартирі НОМЕР_1 як наймач (стороння особа), відповідачфактично не проживає в квартирі НОМЕР_1 з моменту реєстрації; належного відповідачеві майна в квартирі не має, ніяких витрат по утриманню житла відповідач не несе; жодних домовленостей або угод між відповідачем та співвласниками квартири - щодо користування спірною квартирою, не існувало та не укладалось.

Ствердження позивачки ОСОБА_2 підтверджуються поясненнями 3-ої особи - ОСОБА_4, який просив також позов задовольнити (а.с.28), актом від 18.07.2016 року, згідно якого ОСОБА_3 не проживає в квартирі за місцем його реєстрації з грудня 2015 року, тощо (а.с.8).

Відповідачем ОСОБА_3 будь-яких заперечень по суті справи судові не надано.

Аналізуючи встановлені в судовому засіданні обставини справи та надані докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що позовні вимоги ОСОБА_2 знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, тому позов підлягає задоволенню; рішення суду про визнання фізичної особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням, є підставою для скасування реєстрації фізичної особи за відповідною адресою.

Керуючись ст.15, 30, 60, 209-218, 224-228 ЦПК України, на підставі ст. 71, 72, 150, 156 ЖК України, ст.16, 319, 321, 383 ч.1, 386, 391, 405 ч.2 ЦК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. Визнати ОСОБА_3, 1970 року народження таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1

За письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 10 днів з дня отримання копії заочного рішення до суду першої інстанції, заочне рішення може бути переглянуто судом, який постановив рішення.

За загальним правилом, а також у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржено сторонами до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення або з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Парамонов М.Л.