Справа № 510/1223/17
У Х В А Л А

14.12.2017 р. м. Рені

Суддя Ренійського районного суду Одеської області Дудник В.І., розглядаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 (д/п ОСОБА_2) ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно за добросовісним набувачем , -

В С Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 із вимогами про визнання права власності на нерухоме майно: житловий будинок із надвірними спорудами, розташований по вул. Дунайська, № 83-а в м. Рені Одеської області.

В ході розгляду матеріалів позовної заяви суддею було встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119, 120 ЦПК України, щодо її форми та змісту.

Як виходить з положень ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги із зазначенням доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Згідно із вимогами ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При ознайомленні із матеріалами позову було встановлено, що позивачкою не виконані вимоги п.п. 4, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, до позову доданий документ, що підтверджує сплату судового збору, однак не доданий доказ щодо вартості спірного житлового будинку у нинішній час (дані щодо вартості житлового будинку, що містяться у технічному паспорту на нерухомість, зазначені станом на 2010 р., а дані щодо вартості нерухомості, зазначеної у договорі купівлі-продажу, не можуть братися до уваги, оскільки вимоги щодо визнання договору дійсним у позові не предявляються). За наявності вищевказаного доказу можливо визначити дійсний розмір судового збору, який повинен бути сплачений у доход держави за предявлення вимог щодо нерухомості.

Крім того, у позовних вимогах позивачкою предявляються вимоги щодо скасування державної реєстрації права власності на нерухомість, ці вимоги носять немайновий характер, отож з них повинен бути стягнений судовий збір також.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху та встановлюється строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуюче вищевикладене, суд прийшов до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачці термін для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 (д/п ОСОБА_2) ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно за добросовісним набувачем - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 пять днів з дня отримання нею ухвали для усунення недоліків позовної заяви і оформлення її відповідно до вимог чинного законодавства.

Розяснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачці.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Дудник