пр. № 2/759/6417/17
У Х В А Л А

13 грудня 2017 року суддя Святошинського районного суду м. Києва П'ятничук І.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Страхової компанії ПРАТ СК «Провідна», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до СК ПРАТ СК «Провідна», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди завданої джерелом підвищеної небезпеки. Вказуючи на те, що 24.11.2014 р. о 09 год. 00 хв. по вул.Столичне шосе 90 в м.Києві мала місце дорожньо-транспортна пригода між автомобілем «Шевроле Авео» д/н НОМЕР_3 під керуванням водія ОСОБА_1 та автомобілем «КІА РІА» д/н НОМЕР_4 під керуванням водія ОСОБА_2, яким було порушено п.11.4 ПДР, внаслідок чого відбулося зіткнення та позивачу було завдано матеріальної шкоди в розмірі 18578 грн. 22 коп.

Так, з аналізу поданої позовної заяви вбачається, що позивач звернувся до Святошинського районного суду м. Києва, з посиланням на те, що правовідносини які склались між сторонами регулюються ЗУ «Про захист прав споживачів», а тому він має право звернутись до суду за своїм місцем реєстрації : АДРЕСА_1 що в Святошинському районі м.Києва, однак з вказаним висновком погодитись не можна з огляду на наступне.

Місцем проживання фізичної особи згідно із ст. 29 Цивільного кодексу України є житловий будинок, квартира, інше приміщення, придатне для проживання в ньому (гуртожиток, готель тощо), у відповідному населеному пункті, в якому фізична особа проживає постійно, переважно або тимчасово.

З системного аналізу норм Цивільного кодексу України (ст.29), Цивільного процесуального кодексу України (ст.ст.109, 115, 121,ч.ч. 3, 4 ст. 122), Закону України «Про свободу пересування і вільний вибір місця проживання в Україні» (ст.ст.3, 6, 8), вбачається, що для визначення підсудності конкретної справи конкретному суду вирішальне значення мають офіційні дані органу реєстрації міст перебування та місця проживання фізичної особи, а не дані про її фактичне місце проживання (перебування), навіть і підтверджені отриманням поштової кореспонденції за певною адресою без реєстрації такого місця проживання (перебування).

Відповідно до ч.1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Відповідно до ч.6 ст. 110 ЦПК України, позови про відшкодування шкоди, завданої майну фізичних або юридичних осіб, можуть пред'являтись також за місцем завдання шкоди.

Однак, як вбачається з матеріалів справи відповідач в Святошинському районі м.Києва не зареєстрований, дорожньо-транспортна пригода в якій завдано матеріальної шкоди мала місце за адресою : м.Київ Столичне шоссе 90 що територіально також не відноситься до Святошинського району м.Києва.

Посилання позивача на ЗУ «Про захист прав споживачів» не можуть бути взяті судом до уваги, оскільки як вбачається з матеріалів справи між позивачем та СК ПРАТ СК «Провідна» договірних зобов'язане не існує, в вказаній страховій компанії застраховано автомобіль відповідача, а тому немає підстав вважати що позивач є споживачем відповідно до правовідносин які склались між сторонами.

Таким чином, розгляд поданого позову не може бути здійсненим Святошинським районним судом м. Києва, в зв'язку з тим, що позивачем не дотримано правила підсудності.

Відповідно до ст. 115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом із заявою та всіма додатками до неї надсилається позивачу.

Виходячи з викладеного вище, а також того, що відповідач не знаходиться в Святошинському районі міста Києва, позовна заява має бути повернута позивачу для подачі до належного суду.

Керуючись ст. ст.109, 115, 209 ЦПК України, суддя,

УХВАЛИВ:

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Страхової компанії ПРАТ СК «Провідна», ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування шкоди, завданої джерелом підвищеної небезпеки, - повернути позивачу для подачі до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення чи протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, постановленої без участі особи, яка її оскаржує.

Суддя І.В.П'ятничук