АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючий суддя Оніщук М.І.,

судді Українець Л.Д., Шебуєва В.А.,

секретар Горбачова І.В.,

за участю:

представника позивача ОСОБА_3,

представника відповідача СапсаяО.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_5, від імені та в інтересах якого на підставі довіреності діє ОСОБА_3, на рішення Печерського районного суду м. Києва від 04 вересня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» про визнання недійсними акту та протоколів,

В С Т А Н О В И Л А:

26.03.2015 ОСОБА_5 (далі - позивач) звернувся до суду з позовом до ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» (далі - відповідач), в якому просив визнати недійсними акт про порушення № 22896 від 18.12.2013, протокол № 179 від 15.01.2014 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 22896 від 18.12.2013 та протокол № 1399 від 12.03.2015 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 22896 від 18.12.2013 ПАТ «КИЇВЕНЕРГО», обґрунтовуючи заявлені вимоги тим, що акт складений відповідачем з грубим порушенням вимог законодавства в сфері енергопостачання, а відтак й протоколи засідання комісії по розгляду вказаного акту також є незаконними (а.с. 3-9).

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 04.09.2017 позов залишено без задоволення (а.с. 103, 104).

В апеляційній скарзі позивач, посилаючись на порушення судом норм матеріального і процесуального права, просить рішення скасувати та ухвалити нове про задоволення позову. Вказує, що суд першої інстанції залишив поза увагою та не надав належну оцінку його доводам про недійсність акту, внаслідок чого дійшов помилкового висновку про відсутність порушених прав позивача (а.с. 63-66).

Представник позивача в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просив її задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти задоволення апеляційної скарги заперечував за її безпідставністю і необґрунтованістю та просив рішення суду залишити без змін, оскільки воно ухвалене з дотриманням вимог закону.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення сторін, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення в межах доводів апеляційної скарги, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.

Згідно вимог ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом.

Відмовляючи у задоволенні позову суд першої інстанції виходив з того, що складений представниками енергопередавальної організації ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» акт про порушення № 22896 від 18.12.2013 є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕ і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Вказаний висновок суду є законним і обґрунтованим, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається та вірно встановлено судом першої інстанції, що на підставі акта про порушення № 22896 від 18.12.2013, засіданням комісії було складено протокол № 179 від 15.01.2014, яким прийнято рішення про порядок нарахування та визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем ПКЕЕ. Вказаним протоколом затверджено, що за недораховану електроенергію споживач має сплатити протягом 30 календарних днів 26 139, 26 грн. (а.с. 10, 11).

Протоколом № 1399 від 12.03.2015 засідання комісії по розгляду акта про порушення № 22896 від 18.12.2013, за участю ОСОБА_5, який, як вбачається з його змісту, відмовився від підпису протоколу, встановлено, що підстав для зміни або скасування нарахувань проведених протоколом № 179 від 15.01.2014 року не має (а.с. 12).

Відповідно до п. 53 Правил користування електричною енергією для населення (далі ПКЕЕ) у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача підписати акт про порушення ПКЕЕ, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Визнання недійсними актів про порушення ПКЕЕ не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства, оскільки суди розглядають заяви про визнання незаконними тільки рішень, дій чи бездіяльності державних та інших органів влади або органів місцевого самоврядування за умови, якщо останні порушують права громадянина. Саме такі рішення, дії чи бездіяльність вищезазначених органів можуть бути предметом спору при розгляді позовних заяв фізичних осіб - споживачів, пред'явлених до енергопостачальної організації. Акт про порушення Правил користування електричною енергію не є актом нормативного характеру, оскільки він складений органом юридичної особи, а не державним органом.

Складений представниками енергопередавальної організації ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» Акт про порушення № 22896 від 18.12.2013 є лише фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання ПКЕЕ та згідно з вимогами процесуального законодавства може бути доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом, а отже його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Оскаржуваний акт порушення є лише фіксацією порушення, яке було виявлено в ході проведенні перевірки дотримання ПКЕЕ.

Положеннями п. 53 ПКЕЕН та розділу 4 Методики не зазначено, що акт порушення в якому не містяться посилання на пункти законодавчих актів складено неправомірно чи він вважається недійсним. Разом з цим, вказано, що в акті порушення має міститися інформація та опис порушення, яке було виявлене на момент складання акта про порушення, а також необхідні дані для визначення згідно з Методикою обсягу та вартості не облікованої електричної енергії.

Враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновком суду, що складений акт та протоколи самі по собі не порушують прав позивача, оскільки вони не тягнуть за собою будь-яких наслідків. Вони лише можуть бути використанні відповідачем як доказ на підтвердження виявленого порушення, однак такі докази, у випадку виникнення спору, підлягають правовій оцінці судом на предмет їх належності і допустимості.

Доводи апелянта, які зводяться до порушення відповідачем вимог закону при складенні акту та, відповідно, затверджених на його підставі протоколів, не можуть бути підставою для висновку про скасування рішення та ухвалення нового рішення про визнання їх недійсним.

Таким чином, встановивши вищевказані фактичні обставини справи, дослідивши наявні у справі докази в їх сукупності та проаналізувавши означені вище норми права, які регулюють виниклі правовідносини сторін, колегія суддів, приходить до висновку, що суд першої інстанції повно та всебічно розглянув справу, надав всім доводам сторін належну правову оцінку, оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності та постановив законне, правильне по суті і справедливе рішення.

При апеляційному розгляді справи порушень норм матеріального і процесуального права, які є підставою для скасування рішення, в справі не виявлено.

Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

З огляду вищевикладене, колегія суддів приходить до висновку про залишення апеляційної скарги без задоволення, а рішення суду без змін.

У зв'язку з тим, що суд апеляційної інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення апеляційної скарги, понесені позивачем судові витрати по сплаті судового збору за подання апеляційної скарги відшкодуванню не підлягають.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 268, 367, 368, 371, 374, 375, 381-384 ЦПК України, колегія суддів -

П О С Т А Н О В И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5, від імені та в інтересах якого на підставі довіреності діє ОСОБА_3 - залишити без задоволення.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 04 вересня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» про визнання недійсними акту та протоколів - залишити без змін.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту може бути оскаржена до Верховного Суду.

Головуючий М.І. Оніщук

Судді Л.Д. Українець

В.А.Шебуєва