Справа № 645/5410/16-ц
Провадження № 2/645/494/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 травня 2017 року Фрунзенський районний суд міста Харкова у складі:

Головуючого - судді Сілантьєвої Е.Є.

При секретарі судових засідань - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_2 звернувся до суду із позовом в якому просив визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_5, який помер 23.02.2016 року, терміном 1 місяць з моменту набрання рішенням суду законної сили. В обґрунтування позову зазначив, що його мати ОСОБА_6 перебувала у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 з 1978 року по 1981 рік.03.10.1979 року у них народився син - ОСОБА_2 (позивач по справі). В 1981 році, після розлучення батьків, він разом з матірю переїхали в смт. Оржиця Полтавської області, а батько залишився в м. Харкові та в подальшому створив нову сімю. 23.02.2016 року ОСОБА_5 помер. На час смерті батько проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. На випадок смерті батько заповіт не складав. Право на спадкування за законом після померлого ОСОБА_5 отримали спадкоємці першої черги: він, як син покійного та ОСОБА_3 - донька покійного. Позивач пояснив, що внаслідок збігу життєвих обставин та істотних труднощів, він фактично був позбавлений реальної можливості у шестимісячний строк звернутись з заявою до нотаріуса про прийняття спадщини. Зокрема про смерть батька він дізнався у вересні 2016 року, під час телефонної розмови з тіткою ОСОБА_7 До того, ніхто з близьких членів сімї батька чи інших осіб про смерть батька не повідомляв, у звязку з чим він був позбавлений скористатись своїм правом на прийняття спадщини. Позивач зазначає, що з батьком в нього були нормальні відносини та чому його не повідомили про його смерть йому не відомо. Крім цього, в період строку для прийняття спадщини його мати ОСОБА_8 отримала важку травму лівого стегна та позивач постійно був зайнятий вирішенням питання її лікування, догляду та реабілітації. Вважає, що наведені обставини є поважними пропуску ним 6 місячного строку для прийняття спадщини після покійного батька ОСОБА_5

У судовому засіданні позивач позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_9, який діє на підставі договору про надання професійної правничої допомоги від 13.12.2016 року, у судовому засіданні заперечували проти задоволення позовних вимог. Також надали письмові заперечення, яки оголосили у судовому засіданні та пояснили, що 23.02.2016 року помер батько відповідачки ОСОБА_5М, внаслідок чого відкрилась спадщина на майно покійного. Відповідач прийняла спадщину за померлим батьком та отримала право власності на ? частини квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Крім цього, позивачем у позовній заяві вказано, що причиною пропуску строку на прийняття спадщини є «значні проблеми фінансового плану, повязані із суттєвим зменшенням доходу від підприємницькою діяльністю», однак ніяких доказів щодо погіршення свого матеріального стану позивач не надає. Окрім цього позивач вказує, що причиною пропуску строку на прийняття спадщини також є хвороба його матері та те, що він був зайнятий вирішенням питання її лікування, догляду та реабілітації. Посилання позивача на довідку про амбулаторне лікування його матері, яка міститься в матеріалах справи є необґрунтованим, оскільки дана довідка не відповідає нормам чинного законодавства України та не може бути використана як доказ. Також відповідач зазначає, що позивач ОСОБА_2 не цікавився життям батька та майже з ним не спілкувався. Крім цього відповідач зазначає, що в березні 2015 року її батько ОСОБА_5 захворів, в нього було діагностовано пухлину головного мозку та він був поміщений до Харківської міської клінічної лікарні швидкої та невідкладної медичної допомоги, де проходив лікування. У звязку з тим, що лікування потребувало значних коштів, відповідач звернулась за допомогою до позивача , однак останній відмовив їй, зазначивши, що не вважає ОСОБА_5 своїм батьком та не буде допомагати в лікуванні. Також відповідач зазначає, що позивач ОСОБА_2 був повідомлений про смерть батька, а також про день та час його поховання.

Свідок ОСОБА_10 у судовому засіданні зазначила, що є рідною сестрою покійного ОСОБА_5, який помер 23.02.2016 року, та тіткою позивача по спарві. Свдок зазначила, що вона не спілкувалась з другою дружиною свого брата та з його донькою від другого шлюбу, відповідачем по справі. У них були напружені стосунки. Їй останні не повідомили про хворобу брата, та повідомили тільки про смерть. Вона, в свою чергу, повідомила порзивача про смерть батька тільки через 7-8 місяців.

Суд, вислухавши пояснення сторін, свідка, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає що позовні вимоги такими, що не підлягають задоволенню.

Згідно із ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, зокрема, можуть бути відшкодування збитків або інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

Відповідно до ч.1 ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно свідоцтва про смерть серії 1 КЕ №331740 виданого 03.11.2016 р. Оржицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Полтавській області, актовий запис № 3263 ОСОБА_5 помер 23 лютого 2016 року.

Згідно свідоцтва про народження серії 1 ВЛ № 424173 виданого 27 листопада 1979 року, ОСОБА_2 народився 3 жовтня 1979 року, батьками є ОСОБА_5 та ОСОБА_6 (а.с.6).

Згідно відповіді з Дванадцятої Харківської нотаріальної контори №1446/01-16 від 11 травня 2017 року за даними Спадкового реєстру після ОСОБА_5 померлого 23.02.2016 року заведено спадкову справу №05/2016 у Приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_11, який знаходиться за адресою: м. Харків, пр. Гагаріна, буд. 20.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч.1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ураховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову справу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Наведена правова позиція, викладена у постанові Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), яка в силу статті 360-7 ЦПК України є обов'язковою для всіх судів України.

Одним із основоположних принципів цивільного судочинства є принцип змагальності сторін, в силу якого сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. При цьому кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

У контексті положень одного із основоположних принципів цивільного судочинства - принципу змагальності сторін вирішальним фактором є те, що суд не повинен нічого доказувати за своєю ініціативою, оскільки це - обов'язок сторін, які користуються рівними правами щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом переконливості цих доказів. Якщо сторона не подала достатньо доказів для підтвердження певної обставини, то суд робить висновок про її недоведеність.

Згідно зі ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, а відповідно до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів в їх сукупності.

Обґрунтовуючи поважність причин пропущення встановленого законодавством строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач ОСОБА_2 посилалася на той факт, що родичі своєчасно не повідомили його про смерть батька, про смерть батька він дізнався у вересні 2016 року, під час телефонної розмови з тіткою ОСОБА_7 До того, ніхто з близьких членів сімї батька чи інших осіб про смерть батька не повідомляв, у звязку з чим він був позбавлений скористатись своїм правом на прийняття спадщини. Позивач зазначає, що в період строку для прийняття спадщини його мати ОСОБА_8 отримала важку травму лівого стегна та позивач постійно був зайнятий вирішенням питання її лікування, догляду та реабілітації. також не мав можливості приїхати до м. Харків. Крім цього, позивачем вказано, що причиною пропуску строку на прийняття спадщини є «значні проблеми фінансового плану, повязані із суттєвим зменшенням доходу від підприємницькою діяльністю», але доказів не надає.

Разом з тим, суд критично оцінює вищезазначені доводи позивача, оскільки будь-яких належних та допустимих доказів на підтвердження того, що у позивача дійсно були проблеми фінансового плану та дійсно хвороба матері, заважала поданню заяви про прийняття спадщини, в ході судового розгляду останнім не було надано.

У судовому засіданні вивчалась довідка Орджицької селищної ради від 02.11.2016 року, з якої вбачається, що позивач зареєстрований та проживає ІНФОРМАЦІЯ_2 разом з дружиною ОСОБА_12 та дітьми ОСОБА_13, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_14, ІНФОРМАЦІЯ_4. Також, у судовому засіданні позивач зазначав, що його мати мешкає разом з новим чоловіком та донькою, віком 32 роки.

Згідно наданої позивачем довідки його мати ОСОБА_8 знаходилася на амбулаторному лікуванні у лікаря травматолога Оржицької ЛКК Полтавської області у період з 15 червня 2016 року по 4 листопада 2016 року та потребувала сторонньої допомоги (а. с. 12).

Однак, вказана довідка також не є достатнім та переконливим доказом, який підтверджує неможливість позивача подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини у встановлений законодавством шестимісячний строк з дня відкриття спадщини (тобто, у період з 23 лютого 2016 року і протягом наступних 6 місяців - до 2 серпня 2016 року). Також, у судовому засіданні, відповідно пояснень позивача було зясовано, що у разі подання заяви до нотаріуса, позивачем було би витрачено на це не більше 6 годин, та враховуючи той факт, що позивач одружений, мати позивача перебуває у шлюбі та має повнолітню доньку, у суду відсутні підстави вважати про неможливість позивачем відлучитися з смт. Оржиця на 6 годин.

Більш того, основною причиною позивач зазначає свою необізнаність про смерть батька що з підстав викладених вище, не є поважною причино пропуску строку для звернення з завою до нотаріуса для прийняття спадщини.

Пояснення свідка ОСОБА_15 свідчать тільки про той факт, що про смерть батька позивачу стало відомо по спливу 6 місяців, що не є також підставою для задоволення позову.

За таких обставин суд приходить до висновку, що причини, на які ОСОБА_2 посилалась як на підставу для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини, не повязані з обєктивними, непереборними та істотними труднощами для нього на вчинення таких дій. При цьому суд зазначив, що за відсутності інформації про смерть спадкодавця правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні і положення частини третьої статті 1272 ЦК України не застосовуються.

З урахуванням викладеного, суд відмовляє у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 88, 213-215, 224-226 ЦПК України, ст.. 16, 1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_2 відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ