Справа № 610/2733/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19.12.2017 року року Балаклійський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Храмцова В.Б.,

при секретарі Кравченко М.Ю.,

розглянувши цивільну справу за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за кредитним договором в сумі 11932 грн. 31 коп.

Мотивуючи свої вимоги зазначив, що 24.01.2014 року між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір б/н, згідно якого відповідач отримав кредит у розмірі 2500 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. У зв'язку з невиконанням відповідачем умов договору утворилась заборгованість, що станом на 21.09.2017 року становить 11932 грн. 31 коп.

В судове засідання позивач не з'явилася, просив про розгляд справи за відсутності представника банку.

Відповідач в судове засідання не з»явився, повідомлявся належним чином, про свою неявку суд не повідомив.

Суд, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, прийшов до наступного висновку.

Згідно ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору. В даному випадку при укладенні договору сторони керувались саме ч. 1ст. 634 ЦК України.

За змістом положень ч.1 ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог закону.

Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язаний надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Частиною 2 ст. 1050 ЦК України передбачено, що якщо договором встановлений обов'язок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів, належних йому.

Судом встановлено, що відповідно до укладеного договору № б/н від 24.01.2014 року ОСОБА_1 отримав кредит у розмірі 2500,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з Умовами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та Тарифами Банку складає між ним та Банком Договір.

Відповідачем взяті на себе зобов'язання не виконувались та були порушені умови кредитного договору, наслідком чого стала заборгованість. Загальна сума заборгованості станом на 21.09.2017 року становить 11932 грн. 31 коп., яка складається з наступного:

1378,04 грн. - заборгованість за кредитом,

9509,87 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом,

500,00 грн. - штраф (фіксована частина),

544,40 грн. - штраф (процентна складова),

Викладені обставини підтверджуються матеріалами справи, зокрема розрахунком заборгованості за договором №б/н від 24.01.2014 року , заявою , умовами та правилами надання банківських послуг , та іншими матеріалами справи.

Таким чином, сума заборгованості підлягає стягненню на користь позивача з відповідача.

З приводу застосування до виниклих правовідносин позовної давності суд вважає безпідставним дане клопотання відповідача виходячи з наступного.

Відповідно до ст.256 ЦК України позовна давність це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

У відповідності до ст.. 257 ЦК України загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

В силу ч.1 ст.261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Відповідно до правового висновку, викладеного у Постанові Верховного Суду України від 06 листопада 2013 року по справі № 6-116цс13, початок перебігу позовної давності пов'язується не стільки зі строком дії (припинення дії) договору, як з певними моментами (фактами), які свідчать про порушення прав особи згідно з ст.261 ЦК України.

Згідно ст.. 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обовязку. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Відповідно до ч. 1 ст. 141 ЦПК, ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд покладає на відповідача судовий збір у розмірі 1 600,00 грн.

Враховуючи наведене, на підставі ст. 526, 625, 1046-1050, 1054 ЦК України, ст. 12, 13, 81, 141, 263- 265 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» заборгованість по кредитному договору в сумі 11932,31 грн., та судовий збір в сумі 1 600 ( одна тисяча шістсот ) грн.

Заочне рішення може бути переглянуте за письмовою заявою відповідача, яка може бути подана до суду протягом 30 днів з дня отримання копії рішення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви на його перегляд якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через Балаклійський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України.

Головуючий