Провадження № 2-з/761/626/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2017 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

при секретарі Яриновській Є.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника позивача Приватного акціонерного товариства "Нерухомість столиці" про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Нерухомість столиці» до ОСОБА_2, за участі третьої особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Дім на Пушкінській», про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом Публічного акціонерного товариства «Нерухомість столиці» до ОСОБА_2, за участі третьої особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Дім на Пушкінській», про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди.

14 грудня 2017 року на адресу суду надійшла заява представника позивача про забезпечення позову, відповідно до вимог якої позивач просить вжити заходів по забезпеченню позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, на будинок № АДРЕСА_2) та все інше нерухоме майно, яке належить ОСОБА_3. Накласти арешт на все рухоме майно, в тому числі грошові кошти, які належать ОСОБА_3.

Заява мотивована тим, що відповідачем вчинено умисні та протиправні дії у вигляді розсповсюдження недостовірної інформації, яка не відповідає дійсності, містить відомості про події та явища, яких не існувало. Такі дії відповідача призвели до порушення права позивача на повагу до ділової репутації та спричинення істотної шкоди репутації ПрАТ "Нерухомість столиці" розмір якої оцінено у 200,000 грн. Враховуючи, що позивач звернувся до суду з позовом до відповідача 09.06.2017 року та відповідачем станом на звернення до суду з даною заявою не вжито жодних заходів для мирного врегулювання спору, що свідчить про небажання відповідача усувати порушення прав позивача, а беручи до уваги значний розмір спричинених збитків, представник позивача вказує, що виконання рішення суду може бути утруднено, а відповідачем з метою виконання рішення може бути вчинено дії щодо відчуження належного їй майна.

У відповідності до вимог ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у провадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Так, дослідивши матеріали цивільної справи, вивчивши заяву про забезпечення позову суд прийшов до висновку, що заява позивача про забезпечення позову не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ч.ч. 1-3 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Види забезпечення позову визначені положеннями ч. 1 ст. 152 ЦПК України.

При цьому, відповідно до вимог ч. 3 ст. 152 ЦПК України види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Разом з тим, звертаючись до суду з вказаною заявою, позивачем не надано до суду належних та допустимих доказів, які б підтверджували те, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Окрім того, до заяви не додано доказів на підтвердження ризику ухилення відповідача від виконання судового рішення.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року N 9, розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Дослідивши зміст заяви про забезпечення позову, враховуючи предмет та підстави позову, згідно яких позивач, серед іншого, просить стягнути з відповідача моральну шкоду в розмірі 200,000 грн., твердження позивача, що невжиття зазначених заходів забезпечення позову утруднить чи зробить неможливим виконання можливого рішення про стягнення коштів ґрунтується виключно на припущеннях, суд не знаходить співмірними заявлені позовні вимоги та вимоги про накладення арешту на вищезазначене майно.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що в задоволенні заяви про забезпечення позову слід відмовити.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 151-153, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви редставника позивача Приватного акціонерного товариства "Нерухомість столиці" про забезпечення позову у цивільній справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Нерухомість столиці» до ОСОБА_2, за участі третьої особи - Товариство з обмеженою відповідальністю «Дім на Пушкінській», про захист ділової репутації, спростування недостовірної інформації та стягнення моральної шкоди- відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд міста Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ М.А. РИБАК