ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/466/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" грудня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Цимбал І.К.

при секретарі - Кисіль Н.В., Петрик А.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 доОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: комунальне підприємство «Керуючи компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобов'язання не чинити перешкод у користуванні ним, зустрічним позовом ОСОБА_3 в своїх інтересах та інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідачів, де є треті особи, про визначення порядку користування квартирою та усунення перешкод у її користуванні, посилаючись на те, що сторони зареєстровані у неприватизованій квартирі. Враховуючи те, що між зареєстрованими та проживаючими особами добровільно порядок користування у квартирі визначити неможливо, позивач просить виділити їй у користування одну з найменших кімнат у чотирьохкімнатній квартирі, у якій вона проживає, а відповідачам інші кімнати, де проживають останні, оскільки фактично відповідний порядок вже склався. Проте, відповідачі не оплачують житлово- комунальні послуги, а тому для того щоб чітко визначитись із сумою оплати має бути встановлений порядок користування квартирою. Крім того, відповідачі чинять перешкоди позивачу у користуванні місцями загального користування, у зв'язку з тим, що не виносять сміття тощо. Враховуючи наведене позивач вимушена була звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні позивач та представник останнього позов підтримали та просили його задовольнити.

Відповідачі та представники останніх позовні вимоги не визнали, посилаючись на те, що наразі квартира є переобладнаною з чотирьохкімнатної на трикімнатну, одна з яких є прохідною. Отже виділ позивачу у користування одну кімнату порушуватиме права інших зареєстрованих мешканців, зокрема трьох жінок та одного чоловіка, в свою чергу останньому підлягає виділення окрема кімната. Крім того, у одної з відповідачів є малолітня дитина, яка буде проживати разом із матір'ю, а отже у кімнаті, яка є прохідною, повинні проживати три жінки із малолітньою дитиною, тоді як доцільно щоб одну з ізольованих кімнат було виділено саме відповідачу з дитиною, а тоді у прохідній кімнаті будуть проживати дві жінки та чоловік.

Відповідач ОСОБА_3. заперечуючи проти позову звернулась до суду з позовом у своїх інтересах та інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8 до ОСОБА_2., де є тертя особа, про встановлення порядку користування квартирою. В обґрунтування заперечень первісного та вимог зустрічного позовів, ОСОБА_3. зазначила про те, що після розлучення із своїм чоловіком вирішила повернутися до дому за місцем своєї реєстрації разом із дитиною, яка після розірвання шлюбу залишилась проживати разом із нею. Проте, спроби ОСОБА_3. вселитися до квартири мали негативні наслідки, що полягали у створенні конфліктної ситуації та скандалу. ОСОБА_3. вважає, що після встановлення порядку користування квартирою та виділу їй кімнати у якій вона зможе проживати із дитиною, ОСОБА_2 не буде створювати перешкод для вселення ОСОБА_3. та її дитини.ОСОБА_3. просить виділити останній кімнату, яку просить виділити собіОСОБА_2, посилаючись на те, що остання є відокремлено і з урахуванням інтересів малолітньої дитини, проживання окремо буде доцільним.

В судовому засіданні ОСОБА_3. пояснила, що свої вимоги обґрунтовує також тим, що за часів спільного проживання усієї родини разом, батьками було зроблено перепланування, внаслідок чого чотирьох кімнатна квартира перетворилась у трикімнатну і одна з кімнат є прохідною, а тому з дитиною проживати у такій кімнаті буде неможливо, з урахуванням необхідності дотримання розпорядку її відпочинку у денний період часу та у вечірній. Крім того, до того часу як ОСОБА_3. виїхала з квартири вона проживала саме у кімнаті в якій наразі проживає ОСОБА_2

ОСОБА_2 не визнала вимоги зустрічного позову, посилаючись на те, що саме остання вже тривалий час проживає у спірній кімнаті, а відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_5 займають іншу кімнату. ОСОБА_6. проживає з батьком, а більшу частину часу знаходиться у лікувальній установі. ОСОБА_3 з дитиною проживає і окремій квартирі, що зареєстрована за її батьком і наміру вселятися у квартиру у неї не було.

Представники третіх КП «Керуючи компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністраціїв судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи у їх відсутність, просили вирішити спір відповідно до вимог чинного законодавства.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно копії ордеру від 06.04.1995 р. ОСОБА_10 було надано квартиру із чотирьох кімнат за адресою: АДРЕСА_1 на сім'ю з чотирьох осіб, а саме ОСОБА_10, ОСОБА_2, ОСОБА_3., ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_11 (далі - квартира) /а.с. 2/.

Згідно копії витягу з наказу 28.07.2997 року внесено зміни в договір найму квартири, у зв'язку з переїздом на нове місце проживання основного квартиронаймача ОСОБА_10. та заключний договір найму із ОСОБА_2 /а.с. 4/.

Згідно копії довідки форми № 3 у квартирі наразі зареєстровані: ОСОБА_2 (наймач), ОСОБА_4 (донька), ОСОБА_5 (донька), які постійно проживають у квартирі,ОСОБА_3 (донька), яка бажає наразі проживати у квартирі за місце реєстрації,що підтверджено поясненнями відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 ОСОБА_3та ОСОБА_6 (син), який періодично проживає у квартирі, за місце реєстрації, що підтверджено поясненнями відповідачів ОСОБА_4, ОСОБА_5 ОСОБА_3 /а.с. 3/.

Згідно копії технічного паспорту від 17.11.2017 року квартира складається із трьох кімнат, житловою площею 54,1 кв.м., у тому числі: 1-а кімната 11,8 кв.м., 2-а кімната 24, кв.м., 3-я кімната 18,0 кв.м., а також місць загального користування: кухня площею 11,5 кв.м., вбиральня (сполучено) площею 1,3; 7,8 кв.м., коридору площею 5,6 кв.м.; 4,3 кв.м., комори площею 3,1 кв.м. /а.с. 143-145/.

ОСОБА_2 просить виділити останній у користування кімнату площею 11,8 кв.м., а відповідачам кімнати площами 11,8 кв.м., 11,9 кв.м., 18,0 кв.м. Разом з тим, вимоги ОСОБА_2 є необґрунтованими, оскільки ОСОБА_2 виходить із того, що у квартирі мають місце чотири кімнати, що наразі не відповідає дійсності, з урахуванням перепланувань, які відображені у вище зазначеному технічному паспорті, внаслідок чого кількість кімнат зменшилась до трьох, що в свою чергу було зроблено самовільно /а.с. 145/.

ОСОБА_3 просить виділити останній в користування з дитиною кімнату у спірній квартирі площею 11,8кв.м., посилаючись на те, що це буде відповідати інтересам малолітньої дитини, яка після розірвання шлюбу залишилась проживати разом із нею.

Згідно ст. 47 ЖК УРСР, норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Згідно ч. 1 ст. 48 ЖК УРСР, жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Згідно абзаців 1,5 п. 53 правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Відповідно до п.п. 2,3 постанови від 15 липня 1985 року №582 виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» із змінами від 30.04.1991 року, тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м включно на кожного члена родини. Встановлено, що жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв. м жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв. м жилої площі. Визначено рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9,0 кв. м на одну особу.

Відповідно до п. 16 ППВСУ «Продеякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 року, в силу ст.104 ЖК УРСР, суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Як зазначено вище спірна квартира складається з трьох кімнат житловою площею 54,1кв.м. на кожну зареєстровану в ній особу припадає по 10,82 кв.м., разом з тим ОСОБА_3 має малолітню дитину, яка проживає разом із нею, що не оспорювалось в судовому засіданні, і реєструється за місцем реєстрації матері без згоди інших мешканців, а отже у такому разі на мешканців квартири припадає по 9,01 кв.м.

Враховуючи кількість зареєстрованих мешканців, а також малолітньої дитини, яка проживає разом із зареєстрованою у квартирімешканкою, а також те, що одна з трьох кімнат є прохідною та за урахуванням того, що один із зареєстрованих мешканців є особою чоловічої статі, виділити кожному ізольовану кімнату не представляється можливим. Таке встановлення порядку користування квартирою усіма зареєстрованими членам сім'ї, з урахуванням малолітньої дитини, можливо зважаючи на те, що метраж квартири дозволяє відповідний виділ, тому що на кожного мешканця припадає по 9,01 кв.м. житлової площі, проте за умови виділу усім членами родини ізольованих кімнат, що можливо після здійснення перепланування квартири у встановленому законом порядку. В іншому випадку порядок користування квартирою, про який просять позивачі за первісним та зустрічним позовами буде порушувати права інших мешканців квартири.

Оцінюючи належність та допустимість доказів окремо, а також достатність і взаємозв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про те, що вимоги позивачів не знайшли свого підтвердження, в судовому засіданні, є необґрунтованими, незаконними і такими, що задоволенню не підлягають.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 60, 61, 79, 88, 208, 209, 212 - 218 ЦПК України, ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР, п.п. 2,3 постанови від 15 липня 1985 року №582 виконавчого комітету Київської міської ради народних депутатів «Про порядок застосування в м. Києві правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» із змінами від 30.04.1991 року, п. 53 правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР п. 16 ППВСУ «Продеякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 року,суд -

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, треті особи: комунальне підприємство «Керуючи компанія з обслуговування житлового фонду Дарницького району м. Києва», Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням та зобов'язання не чинити перешкод у користуванні ним відмовити.

В задоволенні зустрічного позову ОСОБА_3 в своїх інтересах та інтересах малолітньої доньки ОСОБА_8 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Дарницької районної в м. Києві державної адміністрації, про встановлення порядку користування житловим приміщенням відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційноїскарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі але не були присутні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з часу отримання копії цього рішення.

Головуючий: