Справа № 476/736/16-ц
Провадження № 2/476/14/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15.05.2017 року Єланецький районний суд

Миколаївської області

в складі: головуючого судді Чернякової Н.В.

при секретарі Козаченко Л.М.

за участю представника позивача Колеснікової О.О., представників відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с.м.т. Єланець цивільну справу за позовом АТ "Дельта Банк" до Єланецької селищної ради Миколаївської області, ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення виконкому Єланецької селищної ради № 64 від 30.08.2011 року та свідоцтва про право власності

ВС Т А Н О В И В :

29.11.2016 року АТ "Дельта Банк" звернулося в суд з позовом до Єланецької селищної ради Миколаївської області, ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення виконкому Єланецької селищної ради № 64 від 30.08.2011 року та свідоцтва про право власності.

Свої вимоги мотивують тим, що рішенням Єланецького районного суду Миколаївської області від 25.08.2008 року з ОСОБА_6 на користь АТ "Укрсиббанк" стягнуто заборгованість за кредитним договором №0 у розмірі 521636,24 грн. та видано виконавчий лист. На виконання вказаного рішення ВДВС Єланецького РУЮ було описано та арештовано майно ОСОБА_6, а саме - комплекс ПМК-103, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, який 28.07.2011 року реалізовано на прилюдних торгах, переможцем яких став відповідач ОСОБА_5 Після цього, ОСОБА_5 отримав акт державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки та свідоцтво про право власності на майновий комплекс, видане Єланецькою селищною радою.

Разом з тим, 08.12.2011 року між ПАТ "Укрсиббанк" та АТ "Дельта Банк" було укладено договір купівлі-продажу прав вимоги, зокрема, і за кредитним договором №0 від 23.07.2007 року та договором іпотеки, укладеним між ПАТ "Укрсиббанк" та ОСОБА_6

Посилаючись на те, що під час видачі вищевказаного свідоцтва про право власності на майновий комплекс було порушено п. 6.4 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №68/5 від 27.10.1999 року, просили визнати незаконним та скасувати рішення виконавчого комітету Єланецької селищної ради від 30.08.2011 року про видачу свідоцтва про право власності та визнати недійсним та скасувати свідоцтво про право власності.

Представник позивача Колеснікова О.О. в судовому засіданні позовні вимоги підтримала та пояснила, що під час оформлення права власності на ПМК-103, придбаний ОСОБА_5, не було дотримано процедури набуття права власності, передбаченої законодавством, чинним на той час. Це призвело до того, що з вищевказаного нерухомого майна не було знято обтяжень, а відтак, і кредитний договір №0 від 23.07.2007 року рахується як непогашений. При придбанні прав вимог на кредитний портфель, зокрема, і на кредитний договір №0 від 23.07.2007 року, позивачу не було відомо про реалізацію ПМК-103 з прилюдних торгів у зв'язку з порушенням процедури набуття права власності на вказане майно. А тому, вказане майно було перереєстроване як іпотечне та таке, що належить позивачу як іпотекодержателю.

Відповідач ОСОБА_5 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечив. Вважає, що інтереси позивача в даному випадку не порушено, а тому відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК і відсутні підстави для звернення позивача з даним позовом до суду. Крім того, представник відповідача заявив клопотання про застосування строків позовної давності, посилаючись на те, що позивачу повинно було достеменно відомо про прилюдні торги, їх результат та набуття ОСОБА_5 права власності на ПМК-103.

Представник відповідача Єланецької селищної ради ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення позовних вимог заперечила, посилаючись на їх необґрунтованість та безпідставність, та просила відмовити в задоволенні позову.

Представник третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ПАТ "Укрсиббанк" в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_6 в судові засідання не з'явився, до суду направив заяву про розгляд справи за його відсутності.

Вислухавши представників сторін, дослідивши матеріали справи, встановивши факти та відповідні до них правовідносини, суд приходить до слідуючого.

Ст. ст. 650, 655 та ч.4 ст. 656 ЦК України відносять до договорів купівлі-продажу процедуру прилюдних торгів, результатом яких є видача нотаріусом свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів на підставі складеного та затвердженого в установленому порядку акта державного виконавця про проведені торги.

Так, відповідно до п.6.1 - 6.4 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України №68/5 від 27.10.1999 року, яке було чинним на час виникнення спірних правовідносин, після повного розрахунку покупців за придбане майно, на підставі протоколу про проведення прилюдних торгів та копії документів, що підтверджують розрахунок за придбане майно, державний виконавець складає акт про проведені прилюдні торги і подає його на затвердження начальнику відповідного відділу державної виконавчої служби. Затверджений акт державний виконавець видає покупцеві. Копія акта надсилається стягувачу і боржникові. На підставі цього акта нотаріус видає покупцеві свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.

Згідно витягу з договору купівлі-продажу прав вимог за кредитами від 08.12.2011 року, укладеного між ПАТ "Укрсиббанк" та ПАТ "Дельта Банк", ПАТ "Укрсиббанк" передав ПАТ "Дельта Банк" права вимоги за кредитами згідно з додатком №1 до Договору, зокрема, і право вимоги за кредитним договором №0 від 23.07.2007 року та договором іпотеки, укладеним між ПАТ "Укрсиббанк" та ОСОБА_6 (а. с. 4-9).

Тобто, позивачем було придбане право вимоги за кредитним договором №0 від 23.07.2007 року та договором іпотеки, укладеним між ПАТ "Укрсиббанк" та ОСОБА_6, після проведення прилюдних торгів з реалізації іпотечного майна та набуття відповідачем ОСОБА_5 права власності на комплекс ПМК-103, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з матеріалів справи, 28.07.2011 року о 15 год. 00 хв. ПП "НИВА-В.Ш.", на виконання рішення Єланецького районного суду Миколаївської області від 25 серпня 2008 року про стягнення з ОСОБА_6 на користь АТ "Укрсиббанк" заборгованості за кредитним договором у розмірі 521636,24 грн., було проведено прилюдні торги з реалізації комплексу ПМК-103, загальною площею 1181,8 кв.м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, переможцем яких став відповідач ОСОБА_5 Результати торгів зафіксовано в протоколі №1511169 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна, яке належить ОСОБА_6 згідно з яким стартова ціна вказаного майна складала 60630 грн. (а. с. 10, 117-118).

З меморіального ордеру №047/1 від 09.08.2011 року, книги обліку депозитних сум за 2011 рік та документів по депозитному рахунку ВДВС Єланецького районного управління юстиції вбачається, що в рахунок оплати вартості майна придбаного згідно протоколу №1511169 проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна відповідачем ОСОБА_5 перераховано на рахунок ВДВС Єланецького районного управління юстиції 58224,00 грн. (а. с. 226, 230-233).

11.08.2011 року заступником начальника ВДВС Єланецького районного управління юстиції складено акт державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, який було затверджено начальником ВДВС Єланецького районного управління юстиції відповідно до якого вказаний комплекс було придбано ОСОБА_5 за 60650 грн. (а. с. 11, 119).

Враховуючи правову позицію Верховного Суду України, висловлену у справі № 6-174цс12, суд приходить до висновку, що складання за результатами проведення прилюдних торгів акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України.

Проте, як вбачається з позовної заяви та пояснень представника позивача предметом даного позову є визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Єланецької селищної ради № 64 від 30.08.2011 року та свідоцтва про право власності, а не визнання недійсними самих прилюдних торгів. Так, рішенням виконавчого комітету Єланецької селищної ради №64 від 30.08.2011 вирішено надати дозвіл на оформлення ОСОБА_5 права власності на комплекс ПМК-103, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 123).

04.09.2011 року виконавчим комітетом Єланецької селищної ради на підставі вищевказаного рішення видано свідоцтво про право власності ОСОБА_5 на вищевказаний комплекс (а. с. 12, 122).

07.09.2011 року Єланецьким районним комунальним підприємством "Бюро технічної інвентаризації" зареєстровано право приватної власності ОСОБА_5 на комплекс ПМК-103 (а. с. 121).

Враховуючи те, що прилюдні торги, які відбулися 28.07.2011 року, ніким не оспорювалися, суд приходить до висновку, що рішення виконкому Єланецької селищної ради № 64 від 30.08.2011 року та свідоцтво про право власності, видане на підставі такої угоди не можуть бути визнанні недійсними, оскільки, такі вимоги є похідними від визнання недійсними прилюдних торгів, а відтак, в задоволенні позову слід відмовити.

Під час розгляду справи представником відповідача заявлено клопотання про застосування строків позовної давності.

Статтею 257 ЦК України встановлено, що загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки.

Згідно ч.1 ст. 261 ЦК України перебіг позовної давності починається від дня, коли особа довідалась, або могла довідатись про порушення свого права або про особу, яка його порушила.

Згідно вимог ч. 3, 4, 5 ст. 267 ЦК України позовна давність застосовується судом лише за заявою сторони у спорі, зробленою до винесення ним рішення. Сплив позовної давності, про застосування якої заявлено стороною у спорі, є підставою для відмови у позові. Якщо суд визнає поважними причини пропущення позовної давності, порушене право підлягає захисту.

Так, на думку представника відповідача, при отриманні позивачем прав вимоги за вищевказаним кредитним договором його повинні були повідомити про прилюдні торги та їх результати, а відтак, і виключити вказане майно з додатку №1 до Договору купівлі-продажу прав вимог за кредитами від 08.12.2011 року, укладеного між ПАТ "Укрсиббанк" та ПАТ "Дельта Банк".

Суд вважає вказані доводи обґрунтованими. Проте, наслідки пропуску строку позовної давності не можуть бути застосовані, оскільки, судом встановлено, що право позивача, про захист якого він просить, не порушено.

Під час розгляду справи відповідач ОСОБА_5 поніс витрати на правову допомогу у розмірі 5700 грн., які просив стягнути з позивача.

Згідно положень ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи. До витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, належать витрати на правову допомогу.

Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Згідно з частиною 1 Закону "Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах" розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах не може перевищувати 40 % встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.

Відповідно до роз'яснень, викладених у пункті 48 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" витрати на правову допомогу, граничний розмір яких визначено відповідним законом, стягуються не лише за участь у судовому засіданні при розгляді справи, а й у разі вчинення інших дій поза судовим засіданням, безпосередньо пов'язаних із наданням правової допомоги у конкретній справі (складання позовної заяви, надання консультацій). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у відшкодуванні таких витрат.

За розрахунком витрат на правову допомогу, наданим представником відповідача (а.с.170), ним витрачено на надання послуг правового характеру відповідачу 9 годин, в тому числі, на надання попередньої консультації (1 год.), вивчення та правовий аналіз матеріалів справи (1 год.), підготовку процесуальних документів (5 год.) та участь у судових засіданнях (2 год.).

При цьому матеріали справи не містять відомостей про вчинення адвокатом інших процесуальних дій поза судовими засіданнями, окрім підготовки та складання заперечень, заяви про застосування строків позовної давності, письмових дебатів та клопотань про витребування доказів. Не містить таких даних і розрахунок.

За такого суд вважає обґрунтованими та документально підтвердженими витрати відповідача на правову допомогу, зокрема, підготовку процесуальних документів (5 год.) та участь у судових засіданнях (2 год.), а тому розмір граничний компенсації має складати 4480 грн.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 213, 214, 215, суд

ВИ Р І Ш И В :

В задоволенні позовної заяви АТ "Дельта Банк" до Єланецької селищної ради Миколаївської області, ОСОБА_5 про визнання незаконним та скасування рішення виконавчого комітету Єланецької селищної ради № 64 від 30.08.2011 року та свідоцтва про право власності відмовити.

Стягнути з АТ "Дельта Банк" на користь ОСОБА_5 витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги в розмірі 4480 (чотири тисячі чотириста вісімдесят) грн.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Миколаївської області через Єланецький районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Н.В. Чернякова