Справа № 304/1424/17
Провадження № 2/304/514/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2017 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді - Шешені М. О.,

при секретарі Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом заступника військового прокурора Ужгородського гарнізону в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області та квартирно-експлуатаційний відділ м.Львова в особі Ужгородського військового лісництва до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства, -

В С Т А Н О В И В:

Заступник військового прокурора Ужгородського гарнізону в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області та квартирно-експлуатаційний відділ м.Львова в особі Ужгородського військового лісництва звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 23 листопада 2017 року до військової прокуратури Ужгородського гарнізону з Ужгородського військового лісництва надійшли матеріали щодо заподіяння шкоди навколишньому природному середовищу. Так, ОСОБА_1, у кварталі №30 лісового масиву Ужгородського військового лісництва поблизу с.Т.Ремета Перечинського району незаконно, без будь-якого дозволу, самовільно зрізав три деревини породи «ялина», чим відповідно до Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу підприємствами, установами, організаціями та громадянами незаконним вирубуванням та пошкодженням дерев і чагарників до ступеня припинення росту, заподіяв навколишньому природному середовище шкоду в розмірі 2789,60 грн. Вищевикладене підтверджується актом огляду місця вчинення правопорушення від 12 жовтня 2017 року, протоколом про адміністративне правопорушення, постановою про накладення адміністративного стягнення, перелікові-цінувальною відомістю, відомістю переводу діаметрів дерев, розрахунком збитків, рапортом про виявлення незаконної порубки дерев та поясненнями правопорушника. Отже, з урахуванням викладеного та того, що вказані кошти відповідачем не повернуті в добровільному порядку, у звязку з чим просить стягнути з ОСОБА_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_1, вул.8-го Березня, 9 Перечинського району Закарпатської області на користь державної екологічної інспекції у Закарпатській області шкоду, заподіяну порушенням природоохоронного законодавства в розмірі 2789,60 грн.

У судове засідання заступник військового прокурора не зявився, однак подав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує в повністю обсязі.

Представник Ужгородського військового лісництва ОСОБА_2 у судове засідання також не зявився, однак подав заяву, в якій просить позов розглянути без його участі, при цьому такий просить задовольнити повністю.

У судове засідання представник Державної екологічної інспекції у Закарпатській області не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причини своєї неявки суду не повідомив.

Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання також не зявився, однак подав заяву, в якій просить справу розглядати без його участі, при цьому позов визнав повністю.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 12 жовтня 2017 року порушив природоохоронне законодавство, а саме шляхом порубки пошкодив три деревини породи «ялина» у кварталі №30 лісового масиву Ужгородського військового лісництва поблизу с.Т.Ремета Перечинського району Закарпатської області, за що на нього було накладено адміністративне стягнення.

Також встановлено, що діями ОСОБА_1 державі було завдано шкоду на загальну суму 2789,60 грн., яка була розрахована на підставі «Такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу», затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 23 липня 2008 року за № 665, що підтверджується відповідним розрахунком.

Разом з цим встановлено, що відповідач ОСОБА_1 в добровільному порядку завдані збитки не відшкодував.

Так, відповідно до ст.66 Конституції України кожен зобовязаний не заподіювати шкоду природі, культурній спадщині, відшкодовувати завдані ним збитки.

Згідно ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Відповідно до ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.40 Закону України «Про рослинний світ», порушення законодавства про рослинний світ тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність згідно з законами України. Відповідальність за порушення законодавства про рослинний світ несуть особи, винні у протиправному знищенні або пошкодженні об'єктів рослинного світу.

Відповідно до ст.41 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" встановлює економічні заходи забезпечення охорони навколишнього природного середовища, зокрема, передбачає відшкодування в установленому порядку збитків, завданих порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Згідно ч.4 ст.68 цього ж Закону підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Відповідно до ст..ст. 68, 69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України. Шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно ст.105 Лісового кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

Відповідно до ст.107 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ст.15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч.1 та п.8 ч.2 ст.16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.

Згідно ч.1 ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, з врахуванням вищевикладеного та того, що відповідач ОСОБА_1 незаконно, шляхом порубки пошкодив три деревини породи «ялина» на загальну суму 2789 грн. 60 коп., чим заподіяв шкоду державі в особі державної екологічної інспекції у Закарпатській області у вказаному розмірі, а також того, що на даний час він взагалі не відшкодував завдані збитки, у звязку з чим суд приходить до висновку, що позов є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Судовий збір підлягає стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст.141 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.15,16,1166 ЦК України, ст.ст.13, 81, 141, 223, 259, 260 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов заступника військового прокурора Ужгородського гарнізону в інтересах держави, в особі Державної екологічної інспекції у Закарпатській області та квартирно-експлуатаційний відділ м.Львова в особі Ужгородського військового лісництва до ОСОБА_1 про стягнення шкоди, заподіяної порушенням природоохоронного законодавства задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь державної екологічної інспекції у Закарпатській області шкоду, заподіяну порушенням природоохоронного законодавства в розмірі 2789 (дві тисячі сімсот вісімдесят девять) грн. 60 коп.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь квартирно-експлуатаційного відділу м.Львова в особі Ужгородського військового лісництва судовий збір у розмірі 1600 (одна тисяча шістсот) грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК в редакції від 3 жовтня 2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: ОСОБА_3