Головуючий у 1-ій інстанції Гусинський М.О.
Доповідач Азевич В.Б.
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2017 року Апеляційний суд Донецької області в складі:

головуючого-судді Азевича В.Б.,

суддів: Агєєва О.В., Корчистої О.І.,

за участю секретаря Кіпрік Х.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Бахмуті Донецької області апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 19 червня 2017 року (суддя Гусинський М.О., постановлена у залі №13 приміщення суду у м. Слов'янську Донецької області, повний текст складено 21 червня 2017 року) у справі № 0544/11654/2012 за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушенням споживачем правил користування електроенергією, -

В С Т А Н О В И В:

28 травня 2013 року Слов'янським міськрайонним судом Донецької області ухвалено рішення, яким позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго до ОСОБА_2 задоволено.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вартість електроенергії не облікованої внаслідок порушення правил користування електроенергією в сумі 5 106 грн. 02 коп. та витрати по оплаті судового збору в сумі 214,60 грн.

22 травня 2017 року ОСОБА_2, в інтересах якої на підставі довіреності діяв ОСОБА_3, подала до суду заяву про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами. Зазначала, що 04 травня 2017 року ОСОБА_2 стали відомі обставини, які є істотними для справи і які не були їй відомі під час розгляду цієї справи. Так, 23.10.2015 року вона звернулась з листом до Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг з проханням оцінки правомірності дій ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго». На зазначене звернення НКРЕКП повідомила, що представники позивача при проведенні перевірки, написанні акту перевірки та розрахунку збитків, припустились порушень «Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушень споживачами правил користування електричною енергією», затвердженою НКРЕ від 04.05.2006 р. № 562. У зв'язку з зазначеними порушеннями НКРЕКП вважає, що «енергопостачальник не мав підстав для застосування положень методики під час здійснення розрахунку обсягу вартості не облікованої електричної енергії на підставі Акту. Отже, ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» має привести свої дії у відповідність до вимог Правил та скасувати нарахування по Акту і відновити електропостачання до квартири споживача гр. ОСОБА_2 без сплати за повторне підключення». Вказане повідомлення датоване 01.12.2015 р., але воно було доставлено Укрпоштою на іншу адресу і фактично було отримане ОСОБА_2 тільки 04 травня 2017 року. Вважає, що такі обставини мають значення для вирішення справи і є істотними для постановлення правильного рішення у справі, оскільки на їх підставі можна зробити висновок про неправомірність дій робітників ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» при складанні акту перевірки від 12.07.2012 року та нарахуванню збитків ОСОБА_2

Ухвалою Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 19 червня 2017 року заяву ОСОБА_2, в інтересах якої на підставі довіреності діяв ОСОБА_3, про перегляд рішення Слов'янського міськрайонного суду від 28 травня 2013 року залишено без задоволення.

Не погоджуючись з ухвалою суду ОСОБА_2 подала на неї апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та ухвалити нове рішення.

Вважає, що підстави, на які посилається суд, є незаконними. Дійсно, комісія НКРЕКП розглядала питання про правомірність застосування до неї штрафних санкцій після рішення суду, але заяву про розгляд цього питання в НКРЕКП вона надсилала ще до прийняття будь-яких рішень судами. Зазначені в рішенні НКРЕКП порушення діючого законодавства працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» при складанні акту та застосування до неї штрафу при розгляді позову в судовому порядку ніким не озвучувались та не враховувались.

В судове засідання апеляційного суду сторони не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Відповідно до пункту 9 розділу ХІІІ «Перехідні положення» ЦПК України, в редакції від 03 жовтня 2017 року, яка вступила в силу 15 грудня 2017 року, справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно із частиною 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали цивільної справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а ухвала суду скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, з огляду на таке.

Відповідно до пункту 4 ст. 379 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є, зокрема, порушення норм процесуального права чи неправильне застосування норм матеріального права, які призвели до постановлення помилкової ухвали.

Розглядаючи заяву по суті, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами.

Проте, суд першої інстанції розглянув заяву представника відповідача з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до частини 3 ст. 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Судом першої інстанції не враховано, що відповідно до частини 1 ст. 362 ЦПК України, в редакції, яка діяла на момент постановлення ухвали, заяви про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами можуть бути подані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, протягом одного місяця з дня встановлення обставини, що є підставою для перегляду.

При цьому заява про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами з підстави, передбаченої пунктом 1 частини другої статті 361 цього Кодексу, може бути подана не пізніше трьох років з дня набрання судовим рішенням законної сили. У разі якщо така заява подана до суду після закінчення цього строку, суд відмовляє у відкритті провадження за нововиявленими обставинами, незалежно від поважності причини пропуску цього строку.

З матеріалів справи вбачається, що Слов'янський міськрайонний суд Донецької області ухвалив рішення про задоволенні позовних вимог ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» 28 травня 2013 року.

Ухвалою Апеляційного суду Донецької області від 25 червня 2013 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 28 травня 2013 року відхилено.

Відповідно до частини 1 ст. 223 ЦПК України, в редакції, яка діяла на момент розгляду заяви, рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Отже, рішення суду першої інстанції в даній справі набрало законної сили 25 червня 2013 року. Тобто, з заявою про перегляд рішення з нововиявленими обставинами, відповідач міг звернутися до суду першої інстанції в строк до 25 червня 2016 року - в трьохрічний строк з дня набрання судовим рішенням законної сили. Однак, представник відповідача звернувся до суду першої інстанції з такою заявою 22 травня 2017 року (а. с. 146), тобто з порушенням строку, встановленого в частині 1 ст. 362 ЦПК України, що є підставою для відмови у відкритті провадження за нововиявленими обставинами. Проте положення цієї процесуальної норми не було враховано судом першої інстанції при відкритті провадження за нововиявленими обставинами (а. с. 155).

Згідно із пунктом 20 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» апеляційний суд відповідно до наданих йому повноважень має право постановити ухвалу про скасування ухвали суду першої інстанції про залишення заяви про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами без задоволення, постановленої з порушенням норм процесуального права, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, до повноважень якого законом віднесено вирішення цього питання. Нормами ЦПК не передбачено права апеляційного суду постановляти ухвалу про задоволення такої заяви і скасування ухваленого судом першої інстанції судового рішення.

Відповідно до пункту 6 ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Оскільки суд першої інстанції переглянув рішення за нововиявленими обставинами з порушенням норм процесуального права, тому відповідно до пункту 4 ст. 379 ЦПК України ухвала суду про залишення без задоволення заяви відповідача підлягає скасуванню з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382, 383 ЦПК України, апеляційний суд , -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 19 червня 2017 року про залишення без задоволення заяви ОСОБА_2, в інтересах якої на підставі довіреності діє ОСОБА_3, про перегляд рішення Слов'янського міськрайонного суду Донецької області від 28 травня 2013 року скасувати.

Справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електроенергією направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий: В.Б. Азевич

Судді: О.В. Агєєв

О.І. Корчиста