Справа № 444/2536/17
Провадження № 2/444/1208/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне повне)

26 грудня 2017 року Жовківський районний суд Львівської області у складі

головуючого судді Мартинишин Я. М.,

секретар судового засідання Луців І.І.,

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м.Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 23 листопада 1991 року вона уклала шлюб з відповідачем у Волянській сільській раді Старосамбірського району Львівської області (актовий запис № 11). Від подружнього життя у них народилася одна дитина ІНФОРМАЦІЯ_1. За час перебування у шлюбі з відповідачем життя в них не склалося, щораз виникали якісь непорозуміння, які були спровоковані відповідачем. Сімейні стосунки в них припинилися і після цього нею було прийняте рішення про те, щоб звернутися до суду з позовом про розірвання шлюбу, оскільки відповідач не бажає оформити розлучення через органи РАЦСУ. На даний час позивачка переконана, що шлюб між нею та відповідачем є помилковим, тому просить не надавати терміну для примирення. У зв»язку із чим позивачка звернулася до суду та просить шлюб розірвати.

Позивачка у судове засідання не зявилася, однак подала до суду заяву, у якій просить справу розглядати у її відсутності. Позовні вимоги підтримує у повному обсязі, наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідач в судове засідання не з»явився, хоча про час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, що стверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідач в судове засідання повторно не прибув, хоча про дату, час та місце розгляду справи був належним чином повідомлений, про причини неявки суд не повідомив і від нього не надійшло клопотання про розгляд справи у його відсутності.

На підставі ч.3 ст.131 ЦПК України, учасники судового процесу зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що учасники судового процесу не зявилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до вимог ст.280 ЦПК України, у разі неявки у судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Оскільки сторони в судове засідання не з'явились, відповідно до ч. 2 ст. 247 ЦПК України, фіксація судового засідання з допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги належить задовольнити з наступних підстав.

Відповідно п.9 до "Прикінцевих та перехідних положень" ЦПК України (в редакції станом на 15.12.2017 року), справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Згідно із ч. 1 ст. 5 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом або договором.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України, суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітніх дітей та інші обставини життя подружжя.

Сторони зареєстрували шлюб 23.11.1991 року у Волянській сільській раді Старосамбірського району Львівської області (актовий запис № 11), що стверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІІ - СГ № 472351.

Із копії свідоцтва про народження серія V -СГ № 347142 вбачається, що ОСОБА_3 народилася 02.12.1992 року і її батьуами є позивачка та відповідач.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків.

Згідно п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що за час перебування у шлюбі з відповідачем життя в них не склалося, щораз виникали якісь непорозуміння, які були спровоковані відповідачем. Сімейні стосунки в них. На даний час позивачка переконана, що шлюб між нею та відповідачем є помилковим, тому просить не надавати терміну для примирення.

Позивачка вважає, що сімя розпалася остаточно, втрачено подружні почуття один до одного.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

З позовної заяви, а також із заяви позивачки від 26.12.2017 р. вбачається, що позивачка остаточного визначилась та збереження шлюбу не бажає, наполягає на розірванні шлюбу.

Відповідач в судове засідання не з'явився. Свого відношення до позову не висловив. А відтак, суд вважає, що відповідач проявив байдужість до збереження сімї.

Окрім того, відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка просить після розірвання шлюбу залишити їй прізвище змінене нею у зв»язку із реєстрацією шлюбу Веремій, а тому, суд прийшов до переконання, що позивачці після розірвання шлюбу слід залишити прізвище Веремій.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сімї носить стійкий характер, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові, сімя фактично не існує, примирення між сторонами не можливе. А відтак, позов слід задоволити та розірвати шлюб.

Керуючись ст.ст.4,6,7,12,76,77,81,258-259,263,264,265,268,280-284,354,355, п.15.5. "Прикінцевих та Перехідних положень" ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити .

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_2 та Веремій (дошлюбне прізвище Старушкевич) ОСОБА_4, що зареєстрований 23.11.1991 року у Волянській сільській раді народних депутатів Старосамбірського району Львівської області , актовий запис № 11 .

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище "Веремій".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Одночасно роз"яснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.

Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Апеляційна скарга безпосередньо подається Апеляційному суду Львівської області через Жовківський районний суд Львівської області з врахуванням п.15.5 «Прикінцевих та Перехідних положень» ЦПК України (в редакції станом на 15.12.2017 року).

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Мартинишин Я. М.