Справа № 201/5764/17
Провадження № 2/201/1804/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2017р. Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська

в складі: головуючого судді Ткаченко Н.В.

при секретарі Кірієнко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська в м. Дніпрі цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування часткою у житловому будинку, який знаходиться у спільній частковій власності,

ВСТАНОВИВ:

20.04.2017р. до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування часткою у житловому будинку, який знаходиться у спільній частковій власності.

Ухвалою судді Ткаченко Н.В. від 24.04.2017р. було відкрито провадження по даній справі.

В судовому засіданні 15.05.2017р. приймали участь позивачка та її представник - ОСОБА_6 (діє за дорученням для надання безоплатної правової допомоги від 29.12.2016р.). Відводів складу суду не заявили.

Відповідачі (їх представники) в судове засідання 15.05.2017р. не зявилися, про дату та час слухання справи були повідомлені, про причини неявки суд не сповістили.

Ознайомившись з матеріалами справи, вважаю за необхідне заявити по даній цивільній справі самовідвід з наступних підстав.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 20 ЦПК України, суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді.

Відповідно до ч. 1 ст. 23 ЦПК України, за наявності підстав, зазначених у статтях 20, 21 і 22 цього Кодексу, суддя зобов'язані заявити самовідвід, а згідно ч. 3 даної статті відвід (самовідвід) повинен бути вмотивованим і заявленим до початку з'ясування обставин у справі та перевірки їх доказами.

08.06.2016р. Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська (під головуванням судді Ткаченко Н.В.) було винесено рішення суду по цивільній справі № 201/9298/13ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про зобов'язання не чинити перешкоди у користуванні 45/100 частинами домоволодіння, належними до будівлі комунікаціями, земельною ділянкою, зобовязання дотримуватися правил добросусідства, визнання частково недійсною інформації, внесеної до акту про пожежу від 24.08.2010р., яким частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_1, а саме рішенням суду було зобовязано ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 не чинити ОСОБА_1 перешкоди в користуванні власністю, а саме 45/100 частинами домоволодіння, що розташоване за адресою: м. Дніпро (раніше - м. Дніпропетровськ), вул. Яснополянська, буд. 38 та належними до будівлі комунікаціями (водопровід, інші комунікації), земельною ділянкою, що необхідна для обслуговування вказаної частини домоволодіння. В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 про зобовязання дотримуватися правил добросусідства, визнання частково недійсною інформації, внесеної до акту про пожежу від 24.08.2010р. було відмовлено.

Рішення суду було предметом розгляду апеляційної та касаційної інстанції, ухвалою ВССУ від 14.12.2016р. рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 08.06.2016р. та ухвала апеляційного суду Дніпропетровської області від 26.07.2016р. були залишені без змін (усі судові рішення додаються до цієї ухвали суду).

Відповідно до усталеної практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права в Україні, існування безсторонності повинно визначатися на підставі суб'єктивного критерію, в контексті якого слід враховувати особисті переконання та поведінку певного судді, що означає необхідність встановити, чи мав суддя у певній справі будь-яку особисту зацікавленість або упередженість, а також на підставі об'єктивного критерію,в контексті якого необхідно встановити, чи забезпечував суд і, серед інших аспектів, його склад, достатні гарантії аби виключити будь-які обґрунтовані сумніви щодо його безсторонності. У контексті суб'єктивного критерію особиста безсторонність судді презюмується, поки не доведено протилежного.

У п. 2.5 Бангалорських принципів поведінки судді зазначається, що суддя заявляє самовідвід від участі в розгляді справи в тому випадку, якщо для нього не є можливим винесення обєктивного рішення у справі, або в тому випадку, коли у стороннього спостерігача могли б виникнути сумніви в неупередженості судді.

Оскільки мною, як суддею, вже надавалась оцінка порядку користування 45/100 частинами домоволодіння № 38 по вул. Яснополянська м. Дніпро (раніше - м. Дніпропетровськ), яке знаходиться у спільній частковій власності, між тими самими сторонами з результатом на користь позивачки, вважаю, що я не можу брати участь у розгляді даної позовної заяви, оскільки предметом позовних вимог є встановлення порядку користування часткою у житловому будинку, який знаходиться у спільній частковій власності (за тією самою адресою).

Зважаючи на викладене, оскільки розгляд цієї справи може викликати у стороннього спостерігача, в учасників процесу сумнів у неупередженості судді та може бути здійснено всупереч наявного обєктивного критерію безсторонності суду, з метою запобігання наявності сумнівів у справедливому розгляді справи незалежним і безстороннім судом, вважаю за необхідне заявити самовідвід.

За таких обставин, вважаю за необхідне заявити самовідвід по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування часткою у житловому будинку, який знаходиться у спільній частковій власності.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 20, 23, 210, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

По цивільній справі № 201/5764/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про встановлення порядку користування часткою у житловому будинку, який знаходиться у спільній частковій власності заявити самовідвід.

Справу передати до канцелярії суду для виконання вимог, передбачених ч. 3 ст. 11-1 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Н.В.Ткаченко