Справа № 138/322/17
Провадження №:2/138/302/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.12.2017 м. Могилів-Подільський

Могилів-Подільський міськрайонний суд Вінницької області, в складі:

головуючого судді Київської Т.Б.,

за участю секретаря Цибульської Т.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Могилів-Подільського міськрайонного суду заяву представника позивача про відвід головуючого у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухоме майно,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні суду знаходиться вказана вище цивільна справа.

До суду надійшла заява представника позивача про відвід головуючого судді Київської Т.Б. у даній цивільній справі, яка мотивована положенням п.4 ч.1 ст.20 ЦПК України про те, що суддя не може брати участі в розгляді справи за наявності обставин, які викликають сумнів у об'єктивності та неупередженості судді.

На обставини, які викликають сумнів у неупередженості та обєктивності судді, представник позивача послався на те, що раніше у провадженні даної судді перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4, предметом якої було вказане в даному позові спірне майно. Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 09.12.2015 позовна заява ОСОБА_1 повернута позивачу. Ухвалою судді Могилів-Подільського міськрайонного суду від 27.05.2016 позовна заява ОСОБА_1 залишена без розгляду. Вказані вище ухвали суду були скасовані апеляційним судом, як помилкові, незаконні. Зважаючи на викладене вище, практику ЄСПЛ, представник позивача вказує на його особисті сумніви щодо обєктивності та упередженості судді при вирішенні даного спору, а також побоювання позивача щодо необ'єктивності та небезсторонності судді при ухваленні судового рішення, які на його думку є обгрунтованими.

Позивач та її представник в судове засідання не зявились. Представник в клопотанні просив розгляд заяви про відвід судді провести без участі сторони позивача.

Представник відповідача ОСОБА_2 міської ради в судове засідання не зявилась. Про час та місце судового розгляду була повідомлена завчасно та належним чином, що підтверджується розпискою про вручення судової повістки.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявився. Представник відповідача подала клопотання про розгляд справи без її участі та заперечувала проти будь яких клопотання сторони позивача.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилась. Про час та місце проведення судового розгляду була повідомлена завчасно та належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.

Дослідивши клопотання, матеріали справи суд прийшов до такого висновку.

Відповідно до ч. 4 ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді.

З аналізу змісту вказаної вище норми слідує, що саме заявник має довести наявність обставин, з якими зазначена норма повязує відвід судді.

Представник позивача не навів в поданій суду письмовій заяві реальних підстав, які б свідчили про необхідність відводу судді.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Як зазначено в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, метою забезпечення незалежності судової влади є гарантування кожній особі основоположного права на розгляд справи справедливим судом тільки на законній підставі та без будь-якого стороннього впливу.

Наявність безсторонності відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції має визначатися за субєктивним та обєктивним критеріями. Відповідно до субєктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто те, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у конкретній справі. Згідно з обєктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду (рішення ЄСПЛ "Білуха проти України"). Що стосується субєктивного критерію, то особиста безсторонність судді презумується, поки не надано доказів протилежного. За обєктивним критерієм слід визначити, чи існували переконливі факти, які б давали підстави для сумнівів у безсторонності судді. Це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини сумніватися, що певний суддя був небезстороннім, позиція відповідного судді є важливою, але не вирішальною. Головним є те, чи можна вважати такі побоювання обєктивно обґрунтованими.

Як на підставу сумнівів щодо обєктивності судді Київської Т.Б. представник позивача посилається на скасування двох ухвал судді, постановлених в межах іншої цивільної справи.

Так, згідно інформації автоматизованої системи документообігу суду КП «Д-3» в провадженні судді Київської (дошлюбне прізвище Жикевич) Т.Б. дійсно перебувала цивільна справа № 138/3129/15-ц, за позовом ОСОБА_1 до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Вінницькій області, ОСОБА_4 про визнання частково недійсною декларації про готовність обєкта до експлуатації, визнання забудовниками нерухомого майна.

Ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 09.12.2015 вказаний позов було повернуто позивачу на підставі п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, тобто у звязку з не усуненням позивачем недоліків у становлений судом строку.

Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 29.01.2016 вказану вище ухвалу суду від 09.12.2015 було скасовано у звязку з тим, що сама по собі відсутність у позовній заяві зазначення про докази чи відсутність доданих до позову доказів на підтвердження позовних вимог не перешкоджає розгляду справи, оскільки в разі неподання їх в подальшому це є підставою для відмови в задоволенні позову по суті. Крім того, суд апеляційної інстанції зазначив, що подання доказів, уточнення позовних вимог та повідомлення про обставини на підтвердження позовних вимог можливе на наступних стадіях цивільного процесу.

В подальшому, вказаний вище позов ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 27.05.2016 було залишено без розгляду у звязку з повторною неявкою сторони позивача.

Ухвалою Апеляційного суду Вінницької області від 14.07.2016 ухвалу суду першої інстанції від 27.05.2016 було скасовано, у звязку з тим, що судом апеляційної інстанції було прийнято, як доказ, роздруківку із електронної пошти представника позивача ОСОБА_5, яка свідчить про направлення з електронної адреси представника позивача ОСОБА_5 на електронну адресу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області () 27 травня 2016 року о 1.49 год. позовної заяви про збільшення підстав позову, із поміткою «Судді Жикевич Т.Б.» та позовною заявою про збільшення підстав позову від 27 травня 2016 року, у прохальній частині якої, зокрема, зазначено клопотання про проведення судового засідання, призначеного на 27 травня 2016 року у відсутність позивача та її представника.

Разом з тим, ухвалою Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області від 06.10.2016 вказану вище позовну заяву знову було залишено без розгляду у звязку з численними неявками до суду без поважної причини сторони позивача і таку ухвалу Апеляційний суд Вінницької області ухвалою від 04.01.2017 залишив без змін.

В ухвалі від 06.10.2016 суд, крім іншого, наголосив на тому, що представник позивача ОСОБА_5 надав суду Апеляційної інстанції недостовірну інформацію, щодо відправлення на електронну адресу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області, будь-якої кореспонденції, оскільки зі змісту роздруківок представника позивача з його електронної пошти слідує, що він не відправляв електронного листа з додатками 27.05.2016 на адресу Могилів-Подільського міськрайонного суду Вінницької області, оскільки електронна адреса Могилів-Подільського міськрайонного суду (e-mail) , а представник позивача лист надсилав на адресу - . Документи про які стверджував представник позивача до суду взагалі не надходили, ні до постановлення оскаржуваної ухвали, ні після цього

Враховуючи викладене, вказані представником позивача обставини не можуть слугувати підставою для відводу судді у даній цивільній справі, оскільки прийняття процесуальних рішень в межах провадження в іншій цивільній справі не свідчить про упередженість та необєктивність судді при вирішенні іншої цивільної справи у якій бере участь така ж сама особа.

Таким чином, враховуючи відсутність фактичних обставин, які б свідчили про упередженість чи необєктивність головуючого судді, суд приходить до висновку про необґрунтованість заяви про відвід судді і відсутність правових підстав для її задоволення.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 20,209,210, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви представника позивача про відвід судді Київської Т.Б. у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 міської ради, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності на нерухомого майна - відмовити.

Ухвала суду остаточна та оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї може бути включене до апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення, прийняте за наслідками розгляду справи.

Суддя: Т.Б.Київська