15.11.2017 Суддя Бугера О. В..
Справа № 644/7331/17
Провадження № 2/644/2904/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2017 року суддя Орджонікідзевського районного суду м.Харкова Бугера О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Виконкому Орджонікідзевської районної ради про скасування рішення виконкому та визнання права користування квартирою, 3-я особа Комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Орджонікідзевського району, -

ВСТАНОВИВ:

До суду 13.11.2017 року поштою надійшла відповідна позовна заява ОСОБА_1.

Дослідивши подану позовну заяву та додані до неї докази, вважаю, що позовна заява не в повній мірі відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України, у звязку із чим підлягає залишенню без руху.

Відповідно до вимог ст.119 ЦПК України визначено вимоги до форми та змісту позовної заяви. Так, відповідно до вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Відповідно до вимог ч.3 ст.119 ЦПК України позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до вимог ч.8 ст.119 ЦПК України, якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження. Так, позовна заява підписана від імені позивача ОСОБА_2, якою зазначено, що вона діє відповідно до довіреності. Відповідно до вимог ст.40 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва в суді, за винятком осіб, визначених у статті 41 цього Кодексу. Відповідно до вимог ч.1 ст.42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені такими документами: 1) довіреністю фізичної особи; 2) довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; 3) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. За ч.2 ст.42 ЦПК України довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місцем його проживання. Довіреність фізичної особи, яка є суб'єктом права на безоплатну вторинну правову допомогу, за зверненням якої прийнято рішення про надання такої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Відповідно до вимог ч.5 ст.42 ЦПК України оригінали документів, зазначених у цій статті, або копії з них, посвідчені суддею, приєднуються до справи. До позовної заяви додано довіреність датовану 17.01.2015 року, та яка має напис «Підписи засвідчую Голова Новозаводської районної у м.Чернігові ради ОСОБА_3, підпис та печатка ради». Зазначена довіреність надана у вигляді ксерокопії. Із змісту довіреності вбачається, що вона видана ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що тимчасово мешкає АДРЕСА_1, на виконання умов укладеного з представником дог доручення, та уповноважує ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, бути її представником з усіма необхідними повноваженнями. В тому числі, представляти її інтереси у судових органах України будь-якої ланки з правами, які надаються позивачу, відповідачу, третій особі та потерпілому. Вимоги щодо форми довіреності визначені ст.245 ЦК України, в тому числі визначено випадки посвідчення довіреності не нотаріусом. Так, зазначено, що довіреність особи, яка проживає у населеному пункті, де немає нотаріусів, може бути посвідчена уповноваженою на це посадовою особою органу місцевого самоврядування, крім довіреностей на право розпорядження нерухомим майном, довіреностей на управління і розпорядження корпоративними правами та довіреностей на користування і розпорядження транспортними засобами. Довіреність суб'єкта права на безоплатну вторинну правову допомогу, за зверненням якого прийнято рішення про надання такої допомоги, може бути посвідчена посадовою особою органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Такі довіреності, посвідчені зазначеними посадовими особами, прирівнюються до нотаріально посвідчених. Подана суду ксерокопія довіреності не відповідає вимогам ст.245 ЦК України. Із змісту наданої копії довіреності не вбачається, в якому саме місті тимчасово проживала позивач, якщо довіреність посвідчена посадовою особою органу місцевого самоврядування, на момент її видачі, із змісту позову вбачається, що позивач проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3, а за текстом позову, позивачка не має постійного житла, тобто відсутні будь-які дані про наявність підстав посвідчення довіреності в такому порядку. Відповідно до вимог ч.1 ст.44 ЦПК України представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. З урахуванням невідповідності доданої ксерокопії довіреності до позовної заяви вимогам ст.245 ЦК України, суд фактично позбавлений можливості пересвідчитись в повноваженнях представника, в тому числі, на право підпису позовної заяви. Окрім цього, в позові за текстом зазначено, що ані позивач, ані її мати не перебувають на обліку в Пенсійному фонді, а відтак пенсію не отримують, іншого джерела існування у них немає, за станом здоровя вони не можуть працевлаштуватись, відсутність житла та реєстрації позбавляють можливості перебувати на обліку у центрі зайнятості, існують з випадкових заробітків та за допомогою родичів. Просили звільнити від сплати судового збору, у разі відмови в даному клопотання просили надати відстрочку сплати до прийняття рішення. Відповідно до вимог ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Відповідно до вимог ч.3 ст.82 ЦПК України з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. До позовної заяви додано 2 відповіді Головного Управління Пенсійного фонду України в Харківській області на імя ОСОБА_5, ОСОБА_6, із зазначенням адреси проживання ІНФОРМАЦІЯ_4, що датовані 26.09.2017 роком, із змісту яких вбачається, що було розглянуто звернення заявників, на обліку в управліннях Пенсійного фонду м.Харкова та Харківської області зазначені особи не перебувають, пенсію не отримують. Будь-яких інших доказів щодо стану здоровя, складу родини, відсутності іншого джерела доходу до позовної заяви не додано. В даному випадку дані відповіді не можуть свідчить про наявність підстав для звільнення від сплати судового збору або його відстрочення, розстрочення, оскільки не підтверджує майновий стан особи позивача. А тому, клопотання, викладене безпосередньо в тексті позову про звільнення від сплати судового збору або його відстрочки, розстрочки до прийняття рішення суду, не підлягає задоволенню, оскільки не є обґрунтованим. Враховуючи заявлені вимоги позивачем підлягає сплаті судовий збір за дві вимоги немайнового характеру, за вимогу про скасування рішення виконавчого комітету, та за вимогу про визнання права користування жилим приміщенням. Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Відповідно до п.11 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року №10 «Про застосування судами законодаства про судові витрати у цивільних справах» розміри ставок судового збору визначаються з урахуванням розміру мінімальної заробітної плати, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна позовна заява, інша заява і скарга подані до суду. При цьому ставки судового збору також визначаються розміром мінімальної заробітної плати, встановленої у році, коли позовну заяву, іншу заяву і скаргу було подано до суду. За подання позовних вимог немайнового характеру фізичною особою встановлено фіксовану ставку судового збору в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу. З урахуванням встановленої ставки судового збору на момент подачі позовної заяви до суду, заявлених двох вимог немайнового характеру, позивачем підлягає сплаті судовий збір в розмірі 1280 гривень, по 640 гривень за кожну вимогу. Відповідно до вимог ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. В даному випадку, позивачу є необхідним усунути недоліки позовної заяви, а саме подати суду довіреність представника оформлену згідно до вимог ст.245 ЦК України, що буде підтверджувати право представника на підписання позовної заяви, або подати суду позовну заяву за підписом безпосередньо самого позивача. Також позивачу є необхідним подати суду квитанцію про сплату судового збору на загальну суму 1280 гривень. Відповідно до вимог ч.2 ст.121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного, керуючись ст.245 ЦК України, ст.ст. 40, 42, 44, 121, 210, 293 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір», суддя, -

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача ОСОБА_1, викладене в тексті позовної заяви про звільнення від сплати судового збору або розстрочки сплати судового збору, залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконкому Орджонікідзевської районної ради про скасування рішення виконкому та визнання права користування квартирою, 3-я особа Комунальне виробниче житлове ремонтно-експлуатаційне підприємство Орджонікідзевського району, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків пять днів, з дня отримання копії даної ухвали.

Розяснити Позивачу, що в разі невиконання вимог, вказаних в ухвалі про залишення позовної заяви без руху, заява вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала може бути оскаржена в частині визначення розміру судових витрат до Апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційного скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.В.Бугера