Справа № 596/1702/17
У Х В А Л А

"30" листопада 2017 р.

Суддя Гусятинського районного суду Тернопільської області Лисюк І.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Гусятинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області, Державного підприємства «СЕТАМ», ОСОБА_2, Товариства з обмеженою відповідальністю «Молода Ідея», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору Публічне акціонерне товариство «Райфайзен банк ОСОБА_3» про визнання недійсними електронних торгів, скасування акту про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання майна та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Ухвалою судді від 30 листопада 2017 року провадження в справі відкрито.

Позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно: нежитлове приміщення з цегли загальною площею 207,2 кв.м, яке розташоване за адресою: смт. Гусятин, вул. Б.Лепкого, 41»с-1» Гусятинського району Тернопільської області.

В обґрунтування заяви позивач посилається на те, що 17 серпня 2017 року на веб-сайті реалізації арештованого майна - СЕТАМ відбулися електронні торги із реалізації предмета іпотеки - нежитлового приміщення з цегли загальною площею 207.2 кв.м., що знаходиться за адресою: Тернопільська обл., Гусятинський район, смт. Гусятин, вул. Б.Лепкого, буд. 41 "с-1". Підставою для реалізації приміщення стала заявка від 11.04.2017 року №3459/07-40/3 на реалізацію арештованого майна Гусятинського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області та додані до неї документи.

Відповідно до висновку про вартість майна від 24.03.2017 року, що виконаний приватним підпри мством ЕКСПЕРТОЦІНКА, ринкова вартість приміщення складає 812 020,00 (вісімсот дванадцять тисяч двадцять) гривень.

В той час, приміщення було реалізовано на третіх електронних торгах, що відбувалися в межах виконавчого провадження ВП 53380700, що відкрито 10.02.2017 року Гусятинським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Тернопільській області, на виконання виконавчого листа №2-374/2011 виданого Гусятинським районним судом Тернопільської області.

Переможцем спірних електронних торгів було визначено ОСОБА_2. Водночас, відповідно до даних Єдиного державного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, 12.09.2017 року на підставі Свідоцтва, що зареєстроване за №362, виданого 12.10.2017 року державним нотаріусом Гусятинської державної нотаріальної контори ОСОБА_4 було проведено державну реєстрацію прав (номер запису про право власності 22410883) на приміщення за Відповідачем 3. Надалі, 22 вересня 2017 року спірне приміщення було внесено в статутний капітал Товариства з обмеженою відповідальністю Молода Ідея.

Спірне приміщення згідно іпотечного договору № 2007 від 07 серпня 2008 року, посвідченого приватним нотаріусом ОСОБА_3 виступало засобом забезпечення зобовязань за кредитним договором № 010/05-001/139/08 від 30.07.2008 року, який укладено між Позивачем та ПАТ РАЙФФАЙЗЕН БАНК "АВАЛЬ в особі Тернопільської дирекції АТ ОСОБА_5 АВАЛЬ.

Позивач зазначає, що проведення зазначених електронних торгів, а також наявність акту та свідоцтва порушує її право власності та законні інтереси щодо реалізації заставного майна за справедливою ціною, збільшуючи при цьому обсяг погашеної заборгованості перед кредитором.

На думку позивача, електронні торги відбулися з грубими порушеннями норм чинного законодавства, внаслідок чого ОСОБА_2 незаконно став переможцем електронних торгів.

За результатом розгляду позовної заяви, та у випадку її задоволення власником майна, на думку позивача, знову буде ОСОБА_1 Проте, на даний час, відповідно до даних Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, власником приміщення є Товариство з обмеженою відповідальністю «Молода Ідея».

Зі своєї сторони, ОСОБА_2, який і відчужив приміщення, є учасником товариства, якому належить приміщення і має право приймати рішення, щодо відчудження названою юридичною особою вказаного майна.

У звязку з чим, є обґрунтовані підстави вважати, що протягом розгляду даної справи в суді майно може бути знову відчужено ТОВМОЛОДА ІДЕЯ третім особам, що унеможливить виконання рішення суду про визнання недійсними електронних торгів та витребування майна.

При розгляді заяви суд приймає до уваги наступні обставини:

Відповідно до вимог частин 1-3 ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Пункти 1,2 ч. 1 ст. 152 ЦПК України передбачають, що позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні дії.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб (п. 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову»).

Крім того, ч. 3 ст. 152 ЦПК України імперативно встановлює, що види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв'язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

На відміну від адміністративного судочинства, визначальний принцип цивільного судочинства полягає у змагальності сторін, тобто у покладанні обв'язку доказування обставин в обґрунтування вимог/заперечень покладається на кожну із сторін процесу.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 4 постанови № 9 від 22.12.2006 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Отже, важливими умовами для вжиття заходів забезпечення позову є наявність між сторонами дійсного спору, реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду та відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Як встановлено, предметом позову є визнання прилюдних (електронних) торгів недійсними, а також скасування акта державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки, свідоцтва про придбання майна та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Згідно розяснень, що містяться в п.30 Постанови ПВССУ від 07.02.2014 № 5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав», застосовуючи положення частини другої статті 388 ЦК про те, що майно не може бути витребувано від добросовісного набувача, якщо воно було продане у порядку, встановленому для виконання судових рішень, суд повинен мати на увазі, що позов власника про витребування майна в особи, яка придбала його в результаті публічних торгів, проведених у порядку, встановленому для виконання судових рішень, підлягає задоволенню лише в тому разі, якщо торги були визнані недійсними, оскільки відповідно до частини першої статті 388 ЦК власник має право витребувати майно, яке вибуло з володіння поза його волею, і в добросовісного набувача.

У разі наявності підстав для визнання публічних торгів недійсними у первісний стан шляхом реституції повертаються сторони договору - організатор торгів та їх переможець. Отже, після цього майно підлягає повторному продажу з публічних торгів відповідно до порядку, встановленого для виконання судового рішення, оскільки задоволення позову про визнання торгів недійсними не скасовує судового рішення, для виконання якого такі торги були проведені.

Таким чином, дослідивши матеріали заяви про забезпечення позову, проаналізувавши відповідні норми процесуального права і врахувавши зміст позовних вимог, суд приходить до висновку про відсутність передбачених законом підстав для вжиття заходів забезпечення даного позову у визначений спосіб, оскільки обрані позивачем види забезпечення позову не відповідають позовним вимогам, і виконання можливого рішення суду за даними позовними вимогами не залежить від перебування майна у власності відповідача, третьої особи чи іншої особи.

Відтак, заява є необґрунтованою та не підлягає до задоволення.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, Постановою Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22.12.2006 року №9, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову, відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: підпис

З оригіналом вірно.

Суддя Гусятинського районного суду І.О.Лисюк