АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження № 22-ц/790/6079/17 Суддя доповідач Овсяннікова А.І.
Категорія: Інші справи позовного провадження
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 грудня 2017 року судова колегія судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого Овсяннікової А.І.

суддів - Коваленко І.П., Сащенко І.С.

при секретарі Дашковської Н.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові апеляційні скарги Комунального закладу охорони здоровя «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та Державного підприємства «Східний експертно технічний центр Держпраці» на рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Комунального закладу охорони здоровя «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ОСОБА_2 про визнання незаконним та скасування наказу головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 17 травня 2017 року № 167», третя особа Державне підприємство «Східний експертно технічний центр Держпраці», -

ВСТАНОВИЛА:

У липні 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до Комунального закладу охорони здоровя «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ОСОБА_2, третя особа Державне підприємство «Східний експертно технічний центр Держпраці» про визнання незаконним та скасування наказу головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 17 травня 2017 року № 167.

В обґрунтування позову зазначає, що згідно наказу № 1-к від 08 січня 2014 року вона працює в ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» на посаді експерта технічного з промислової безпеки відділу технічної експертизи і сертифікації.

У зв'язку з погіршенням стану здоров'я з 21 листопада 2016 року по 14 грудня 2016 року вона перебувала на стаціонарному лікуванні в КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня - центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф». Листок непрацездатності серії АГЯ №042997 від 14 грудня 2016 року нею після виходу з лікарні надано адміністрації за місцем роботи.

Водночас, на підставі договору № 9-12.16 від 05 грудня 2016 року, укладеного між нею та ДП «Головний навчально - методичний центр» (м. Київ), вона пройшла підвищення кваліфікації та атестацію експерта технічного з промислової безпеки та 14 грудня 2016 року успішно склала відповідний іспит.

Наказом № 2-к від 23 січня 2017 року її звільнено із займаної посади. Наказ про звільнення нею було оскаржено до суду. Рішенням Київського районного суду м. Харкова від 12 червня 2017 року її поновлено на посаді.

Під час розгляду справи про поновлення на роботі їй стало відомо, що наказом головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» ОСОБА_2 від 17 травня 2017 року за № 167 « Про необґрунтованість видачі листка непрацездатності ОСОБА_1В.», листок непрацездатності серії АГЯ № 042997 анульований, оскільки його видано необґрунтовано та визнано таким, що оплаті не підлягає.

19 червня 2017 року вона звернулася до адміністрації лікарні щодо видачі копії наказу від 17 травня 2017 року, оскільки її з ним не було ознайомлено, а також не повідомлено, з яких причин анульовано листок непрацездатності.

30 червня 2017 року їй надано відповідь, що накази головного лікаря створюються для внутрішнього користування та є службовою інформацією, тому видати копію наказу не можливо.

Просить визнати незаконним та скасувати наказ головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня - центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» від 17 травня 2017 року № 167 «Про необґрунтованість видачі листка непрацездатності ОСОБА_1В.».

Представник відповідача КЗОЗ « Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф » позовні вимоги не визнав. Зазначив, що 10 травня 2017 року до КЗОЗ «ОКЛ-ЦЕМД та МК» надійшов лист від директора ДП «Східний експертно-технічний центр Держпраці» про те, що ними було проведено службове розслідування та виявлено, що ОСОБА_1 14 грудня 2016 року знаходилась в ДП «ГНМЦ» у м. Києві. На підставі цього листа 17 травня 2017 року була проведена перевірка обґрунтованості видачі листка непрацездатності ОСОБА_1, в ході якої було встановлено, що в історії хвороби щоденні щоденники не мають докладного опису очного дна, що не дає можливості оцінити динаміку змін і розмірів хоріоретинального запалення. Також, в історії хвороби не відображені дані про проведення додаткових досліджень сітківки При проведенні обходів завідуючим офтальмологічного відділення для дорослих ОСОБА_3 пацієнтка ОСОБА_1 була відсутня у палаті та у відділенні, про що є відповідні записи у історії хвороби позивачки. Лікуючим лікарем позивачки була доцент кафедри офтальмології Харківського національного медичного університету ОСОБА_4, яка, як встановлено перевіркою, не мала права виписувати лікарняний лист. 21 грудня 2016 року ОСОБА_4 надала письмові пояснення, де вказала, що з 21 листопада 2016 року по 14 грудня 2016 року постійно оглядала ОСОБА_1, що виходячи з вищезазначеного не можливо. Зазначала щодо наявності змови лікуючого лікаря ОСОБА_4 та ОСОБА_1

Відповідач головний лікар КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф » ОСОБА_2 у письмових запереченнях позовні вимоги не визнав.

Представник третьої особи - ДП « Східний експертно технічний центр Держпраці » проти позову заперечувала. В період з 21 листопада 2016 року по 14 грудня 2016 року ОСОБА_1, перебуваючи на стаціонарному лікуванні, 05 грудня 2016 виїхала до м. Києва для під писання договору про проходження підвищення кваліфікації та атестацію експерта. 14 грудня 2016 року ОСОБА_1 у м. Києві склала відповідний іспит. Зазначена інформація була надана роботодавцем адміністрації лікарняного закладу. Після чого адміністрацією лікарняного закладу було прийнято оскаржуваний наказ. Наданий ОСОБА_1 листок непрацездатності бухгалтерією підприємства прийнято до виконання та оплачено.

Рішенням Дзержинського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2017 року позов ОСОБА_1В задоволено.

Визнано незаконним та скасовано наказ головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф » від 17 травня 2017 року № 167 « Про необґрунтованість видачі листка непрацездатності ОСОБА_1 ».

Стягнуто з КЗОЗ « Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф », головного лікаря КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф » ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі по 320 гривень з кожного.

В апеляційній скарзі КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволені позову.

Зазначає, що ОСОБА_1 05 грудня 2016 року не могла перебувати одночасно на лікуванні в офтальмологічному відділенні КЗОЗ «ОКЛ-ЦЕМД та МК» та в м. Києві, оскільки нею в цей день укладено договір про надання послуг № 9.12.16, який підписано за адресою: м. Київ, вул. Вавілових, 10а.

Доцент кафедри офтальмології ОСОБА_4 не є працівником лікарні, тому бути лікуючим лікарем ОСОБА_1 та виписувати листок непрацездатності не мала права. Також, вона не могла в день виписки 14 грудня 2016 року подавати документи хворої ОСОБА_1 на виписку, оскільки в цей день не оглядала пацієнтку у звязку з перебуванням у відпустці.

Також, лікарняний лист виданий з порушеннями Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженою наказом Міністерства охорони здоровя України від 13.11.2001 №455

В апеляційній скарзі ДП «Східний експертно технічний центр Держпраці» просить рішення суду скасувати та ухвалити нове про відмову у задоволені позову.

Зазначає, що листок непрацездатності ОСОБА_1 видано неуповноваженою на те особою. ОСОБА_4 співпрацює з лікарняним закладом на підставі договору про співробітництво між Харківським національним медичним університетом та відповідачем КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня - Центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф», відповідно до якого надає консультативні послуги і не має права виконувати функції лікуючого лікаря, призначати лікування та виписувати лікарняні листки хворим.

При проведенні перевірки встановлено, що не було проведено належного медичного дослідження хворої ОСОБА_1, в історії хвороби є записи про її відсутність у палаті та у відділенні при проведенні обходів завідуючим офтальмологічного відділення ОСОБА_3

У звязку з укладенням договору про надання послуг з ДП «Головним навчально-методичним центром Держпраці» про підвищення кваліфікації та атестацію ОСОБА_1 повинна відвідувати заняття з підвищення кваліфікації, які проводилися ДП «ГНМЦ» у м. Києві.

Колегія суддів, вислухавши суддю доповідача, пояснення зявившихся осіб, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційних скарг вважає, що скарги не підлягають задоволенню.

Як встановлено судом і підтверджується матеріалами справи ОСОБА_1 з 01 лютого 2013 року до 23 січня 2017 року працювала в ДП «Східний ЕТЦ Держпраці» на посаді інженера відділу технічної експертизи і сертифікації(до 08 січня 2014 року), експерта технічного з промислової безпеки відділу технічної експертизи і сертифікації.

В період з 21 листопада 2016 року по 14 грудня 2016 року ОСОБА_1 перебувала на стаціонарному лікуванні в КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня - центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф»; видано листок непрацездатності серії АГЯ №042997 від 14 грудня 2016 року, за яким стати до роботи 15 грудня 2016 року.

Відповідно до Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженою наказом Міністерства охорони здоровя України від 13 листопада 2001 року № 455 тимчасова непрацездатність працівників засвідчується листком непрацездатності.

Листок непрацездатності видається: Громадянам України, іноземцям, особам без громадянства, які проживають в Україні і працюють на умовах трудового договору (контракту) на підприємствах, в установах і організаціях незалежно від форм власності та господарювання або у фізичних осіб, у тому числі в іноземних дипломатичних представництвах та консульських установах.

Право видачі листків непрацездатності надається: лікуючим лікарям державних і комунальних закладів охорони здоров'я. Згідно п. 1.5 не мають права видачі листків непрацездатності: лікарі: станцій (відділень) швидкої медичної допомоги; станцій переливання крові; закладів судово-медичної експертизи; бальнеогрязелікувальних, косметологічних та фізіотерапевтичних лікарень і курортних поліклінік; будинків відпочинку; туристичних баз; зубопротезних поліклінік (відділень); санітарно-профілактичних закладів; ліуючі лікарі лікувально-профілактичних закладів усіх форм власності при косметологічних втручаннях без медичних показань.

Видача документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність здійснюється лікуючим лікарем (фельдшером) при пред'явленні паспорта чи іншого документа, який засвідчує особу непрацездатного і не може бути платною послугою в закладах охорони здоровя незалежно від форми власності.

За Інструкцією про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженою наказом Міністерства охорони здоровя України, Міністерства праці та соціальної політики України, Фонду соціального страхування з тимчасової втрати працездатності, Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України від 03 листопада 2004 року № 532/274/136-ос/1406 листок непрацездатності - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв'язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.

При порушенні хворим призначеного режиму вказується вид порушення (наприклад, несвоєчасна явка на прийом до лікаря; алкогольне, наркотичне, токсичне сп'яніння під час лікування; вихід на роботу без дозволу лікаря; самовільне залишення закладу охорони здоров'я; виїзд на лікування в іншому закладі охорони здоров'я без відмітки про дозвіл виїзду; відмова від направлення або несвоєчасна явка на МСЕК та ін.).

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_1 суд першої інстанції обґрунтовано виходив з тих обставин, що наказ про визнання листка непрацездатності таким, що видано необґрунтовано та його анулювання не відповідає вимогам закону.

17 травня 2017 року головний лікарем КЗОЗ «ОКЛ-ЦЕМД та МК» ОСОБА_2 видано наказ №167, яким листок непрацездатності серії АГЯ №042997, виданий ОСОБА_1, є недійсним і оплаті не підлягає.

З тексту наказу вбачається, що підставою для прийняття наказу є довідка про проведення перевірки обґрунтованості видачі листка непрацездатності ОСОБА_1 станом на 17 травня 2017 року.

З довідки про результати перевірки обґрунтованості видачі листка непрацездатності ОСОБА_1 вбачається, що лікуючим лікарем не відображено даних про проведення додаткових досліджень сітківки; лікування позивачки проводилось не уповноваженою на те особою; тривалість перебування в стаціонарі перебільшує терміни, рекомендовані Міністерством охорони здоровя, дозволяють припустити наявність загальних хронічних захворювань та необхідність проведення консультації ревматолога, що не було зроблено.

Тобто, довідка стосується порядку дій особи, що проводила лікування, а саме доцента ОСОБА_4

Даних щодо поведінки позивачки, її відсутності в лікарні, порушень нею режиму лікування довідка не містить; жодного посилання на це в довідці немає.

В суді апеляційної інстанції представник лікарні не міг пояснити, яким чином позивачка могла знати щодо можливих порушень режиму лікування відносно неї та видачу їй лікарняного листка не уповноваженою, на їх думку, особою і що це може бути підставою для анулювання листка непрацездатності, оскільки контроль за проведенням лікування покладено на працівників лікарні.

Отже, ні з довідки, ні з наказу не вбачається, що підставою анулювання листка непрацездатності є неправомірні дії позивачки.

Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Рисовський проти України» зазначає, що принцип «належного урядування», як правило, не повинен перешкоджати державним органам виправляти випадкові помилки, навіть ті, причиною яких є їхня власна недбалість (див. зазначене вище рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), n. 73). Будь-яка інша позиція була б рівнозначною, inter alia, санкціонуванню неналежного розподілу обмежених державних ресурсів, що саме по собі суперечило б загальним інтересам (див. там само). З іншого боку, потреба виправити минулу «помилку» не повинна непропорційним чином втручатися в нове право, набуте особою, яка покладалася на легітимність добросовісних дій державного органу (див., mutatis mutandis, рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), заява № 36548/97, п. 58, ECHR 2002-VIII). Іншими словами, державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов'язків (див. зазначене вище рішення у справі «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), п. 74). Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються (див., серед інших джерел, mutatis mutandis, зазначене вище рішення у справі «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech Republic), n. 58, а також рішення у справі «Ґаші проти Хорватії» (Gashi v. Croatia), заява № 32457/05, п. 40, від 13 грудня 2007 року, та у справі «Трґо проти Хорватії» (Trgo v. Croatia), заява № 35298/04, п. 67, від 11 червня 2009 року). У контексті скасування помилково наданого права на майно принцип «належного урядування» може не лише покладати на державні органи обов'язок діяти невідкладно, виправляючи свою помилку (див., наприклад, рішення у справі «Москаль проти Польщі» (Moskal v. Poland), п. 69), а й потребувати виплати відповідної компенсації чи іншого виду належного відшкодування колишньому добросовісному власникові (див. зазначені вище рішення у справах «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (Pincova and Pine v. the Czech ).

Щодо відсутності у лікарні ОСОБА_1 під час проходження лікування як на підставу визнання листка непрацездатності таким, що видано необґрунтовано, то колегія виходить з наступного

Як вже зазначалося в довідці про результати перевірки обгрунтованності видачі листка непрацездатності КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та довідки, складеною за результатами перевірки спеціалістами відділу експертизи тимчасової непрацездатності Управління ВД ФСС України в Харківській області, на які посилаються апелянти як на підставу для скасування рішення суду, не встановлено відсутності ОСОБА_1 під час проходження лікування.

Довідка, складена за результатами перевірки спеціалістами відділу експертизи тимчасової непрацездатності Управління Виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Харківській області також стосується виявлених недоліків щодо проведення лікування пацієнтки лікуючим лікарем. Даних щодо відсутності ОСОБА_1 у лікарні, як зазначають відповідачі - це 5 грудня, 9 грудня та 14 грудня 2016 року- ця довідка теж не містить, хоча, як вбачається з тексту довідки, історія хвороби ОСОБА_1 була предметом їх перевірки, однак жодного посилання чи запису про відсутність ОСОБА_1 не зазначено.

Доводи апеляційних скарг висновки суду не спростовують та не є підставою для скасування судового рішення.

Рішення ухвалено з дотриманням вимог матеріального та процесуального права. Підстав для його скасування не вбачається.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307 ч.1 п.1, 313, 315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

УХВАЛИЛА:

Апеляційні скарги КЗОЗ «Обласна клінічна лікарня центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» та ДП «Східний експертно технічний центр Держпраці» -відхилити.

Рішення Дзержинського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2017 року залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий

Судді: