АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/1684/2017 Головуючий у 1-й інстанції - Фаркош Ю.А.
Доповідач - Рубан С.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2017 року Колегія суддів судової палати з цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді Рубан С.М.

суддів Желепа О.В., Іванченко М.М..

при секретарі Перетятько А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Металіст» про визнання недійсним рішення Загальних зборів членів Кооперативу,-

В С Т А Н О В И Л А :

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Металіст» про визнання недійсним рішення Загальних зборів членів Кооперативу відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з'ясування судом обставин справи, порушення норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позов задовольнити.

В судовому засіданні представник відповідача заперечив проти апеляційної скарги.

Інші учасники процесу в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи повідомлені належно, тому в порядку ч. 2 ст. 305 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення осіб, які з'явились в судове засідання, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду та матеріали справи в межах апеляційного оскарження, дійшла наступного висновку.

У квітні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до Житлово-будівельного кооперативу «Металіст» про визнання недійсним рішення Загальних зборів членів кооперативу.

Свої вимоги мотивував тим, що з 06.04.2013 року на Загальних зборах членів ЖБК «Металіст» його, як власника квартири в будинку кооперативу, було включено до членів ЖБК «Металіст».

Вказує, що протоколом №3 від 06.04.2013 року Загальних зборів членів кооперативу вирішено затвердити тариф квартплати розрахований у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 року у розмірі: 2, 75 грн/м2 для всіх поверхів крім першого та 2, 22 грн./м2 для першого поверху та ввести його в дію з 01.04.2013 року.

Відповідно до наданих розрахунків з 01.04.2013 року позивач повинен був сплачувати щомісячно квартплату у розмірі 161, 70 грн. та внесок на ремонт будинку та благоустрій прибудинкової території у розмірі 64,68 грн.

Посилаючись на те, що серед повноважень Загальних зборів членів кооперативу відсутні повноваження затверджувати розмір тарифів, затверджувати розмір квартплати в строки внесення членами кооперативу внесків до цих фондів, а також порядок їх виплати, а також те, що відповідачем не було дотримано Порядку, затвердженого Наказом Мінрегіонбуду № 390 від 30.07.2012 року просить визнати рішення Загальних зборів членів ЖБК «Металіст» від 06.04.2013 року недійсним в частині п.4 протоколу №3 від 06.04.2013 року.

Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з наступного.

06.04.2013 року на Загальних зборах членів ЖБК «Металіст» позивача, як власника квартири в будинку кооперативу, було включено до членів ЖБК «Металіст».

Відповідно до п.4 протоколу №3 від 06.04.2013 року Загальними зборами кооперативу вирішено: «затвердити тариф квартплати розрахований у відповідності до Постанови Кабінету Міністрів України № 869 від 01.06.2011 року у розмірі: 2, 75 грн/м2 для всіх поверхів крім першого та 2. 22 грн/м2 для першого поверху та ввести його в дію з 01.04.2013 року».

Відповідно до наданих розрахунків з 01.04.2013 року позивач повинен був сплачувати щомісячно квартплату у розмірі 161, 70 грн. та внесок на ремонт будинку та благоустрій прибудинкової території у розмірі 64,68 грн.

Стаття 1 Закону України «Про кооперацію» визначає поняття «членський внесок» як неповоротний грошовий внесок, який періодично сплачується членом кооперативного об'єднання длязабезпечення поточної діяльності кооператив, а також визначає поняття цільові внески, вступні внески. Крім того, ст.37 цього Закону чітко визначена заборона втручання органів державної влади та органів місцевого самоврядування у фінансово-господарську та іншу діяльність кооперативних організацій, крім випадків, прямо передбачених законом. Згідно з листами Мінрегіону України у разі, якщо утримання будинку і прибудинкової території здійснюється підприємством - виконавцем послуг утримання будинків і прибудинкових територій на підставі договору з ЖБК, то свої послуги підприємство повинно надавати за тарифами, встановленими органами місцевого самоврядування. Житлово-будівельні кооперативи, які самостійно (власними силами) та із залученням на договірній основі інших юридичних та фізичних осіб забезпечують утримання будинку і прибудинкової території, визначають розмір витрат з утримання будинку та прибудинкової території з урахуванням положень Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року № 186, тобто із затверджених на загальних зборах розмірів внесків. Визначений загальними зборами житлово-будівельного кооперативу розмір внесків (платежів) на утримання будинку і прибудинкової території не потребує затвердження чи погодження органами державної влади чи місцевого самоврядування.

Згідно листа Мінрегіонбуду від 15.08.2011 року №7/14-8961 визначений загальними зборами ОСББ розмір внесків (платежів) на утримання будинку і прибудинкової території не потребує затвердження чи погодження органами державної влади чи місцевого самоврядування; розмір внесків (платежів) на утримання будинку і прибудинкової території загальними зборами ОСББ має визначатися виходячи з затвердженого в кошторисі об'єднання розміру витрат з цією метою; склад витрат на утримання будинку і прибудинкової території, які включаються до кошторису ОСББ, слід визначати за Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій (наказ Держжитлокомунгоспу від 17.05.2005 р. №76). Дані положення за аналогією застосовуються і до житлово-будівельних кооперативів.

Судом встановлено, що розмір витрат з утримання будинку та прибудинкової території в даному випадку визначається з урахуванням положень Статуту Кооперативу та Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року № 186, тобто із затверджених на загальних зборах розмірів внесків.

Відповідно до Примірного статуту житлово-будівельного кооперативу, затвердженого постановою Ради Міністрів УРСР від 30.04.1985 року № 186:

- житлово-будівельний кооператив здійснює експлуатацію і ремонт належного йому жилого будинку (будинків) та утримання придомової території за рахунок коштів кооперативу на засадах самооплатності. Кошти житлово-будівельного кооперативу складаються з: внесків на проведення капітального ремонту жилого будинку (будинків); внесків на експлуатацію жилого будинку (будинків) і утримання придомової території; інших надходжень.

- загальні збори, поміж іншого, приймають рішення про порядок експлуатації жилого будинку (будинків).

Як встановлено судом першої інстанції аналогічні положення містяться і в статуті ЖБК «Металіст», який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин.

Виходячи з наведених норм Закону та роз'яснень Мінрегіону, Загальні збори членів ЖБК «МЕТАЛІСТ» 06.04.2013 року прийняли законне рішення про затвердження розміру внеску на утримання будинку та прибудинкової території у розмірі 2 грн. 75 коп. (2 грн. 22 коп. - для першого поверху).

Суд дійшов вірного висновку, що поняття «тариф квартплати» вживалось і продовжує вживатись у побуті серед багатьох мешканців, є більш звичним для них, однак зважаючи на той факт, що Загальні збори членів ЖБК можуть затверджувати саме розмір внеску на утримання будинку та прибудинкової території, то саме даний внесок було затверджено Загальними зборами 06.04.2013 року.

Лише виходячи з формальних неточностей рішення Загальних зборів не може бути визнане нечинним, і такий висновок суду є логічним і правильним у даній справі.

Згідно абз. 3 п. 4 Порядку денного Загальних зборів членів ЖБК «Металіст» від 06.04.2013 року одним з його пунктів було «Затвердження тарифу квартплати розрахованого у відповідності до Постанови КМУ №869 від 01.06.2011 року у розмірі 2,75 грн/м2 для всіх поверхів та 2,22 грн/м2 для першого поверху». Суд дійшов вірного висновку, що незважаючи на те, що Постанова затверджує порядок формування тарифів на різні послуги, зокрема послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, а не порядок формування внесків - це не є підставою незаконності рішення Загальних зборів як вищого органу управління Кооперативу. У законодавстві відсутні нормативно-правові акти, які б регулювали розрахунок внесків на утримання будинку та прибудинкової території,які затверджуються окремо ЖБК чи ОСББ.

Вимоги даної Постанови, були враховані при розробці Розрахунку складових тарифу на послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території, Штатного розпису ЖБК «Металіст» на 2013 рік, Кошторису доходів та витрат ЖБК «Металіст» на 2013 рік, Кошторису доходів (місячний) ЖБК «Металіст» на 2013 рік, Кошторису доходів (річний) ЖБК «Металіст» на 2013 рік, Кошторису витрат (місячний) на послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території в 2013 році, Кошторису витрат (річний) на послуги з обслуговування будинку та прибудинкової території в 2013 році, Узагальненого кошторису витрат (місячний) на обслуговування будинку та прибудинкової території ЖБК «Металіст» на 2013 рік.

Крім цього, підтвердженням того, що під поняттям «тариф квартплати» розумілось «внесок на утримання будинку та прибудинкової території» є наявність серед складових цього «тарифу квартплати» понять, які відносяться до обсягу категорії «утримання будинку та прибудинкової території», а саме: витрати з прибирання прибудинкової території, витрати з прибирання сходових клітин, витрати з вивезення побутових відходів, витрати з технічного обслуговування ліфтів, витрати з технічного обслуговування внутрішньо-будинкових систем, витрати з дератизації, з проведення поточного ремонту, утримання системи диспетчеризації та інше.

Частиною 4 ст. 19 Закону «Про житлово-комунальні послуги» визначено, що особливими учасниками відносин у сфері житлово-комунальних послуг є балансоутримувач та управитель, які залежно від цивільно-правових угод можуть бути споживачем, виконавцем або виробником. Договір на надання житлово-комунальних послуг у багатоквартирному будинку укладається між власником квартири, орендарем чи квартиронаймачем та балансоутримувачем або уповноваженою ним особою. У разі якщо балансоутримувач не є виконавцем, він укладає договори на надання житлово-комунальних послуг з іншим виконавцем (частини перша та друга статті 29 Закону).

Судом правильно встановлено, що мета і предмет діяльності ЖБК, визначені чинним законодавством, не передбачають здійснення ними господарської діяльності. Тому ЖБК не є суб'єктом господарювання і не можебути виробником або виконавцем житлово - комунальних послуг. Звідси, відповідно до положень статті 19 цього Закону, а також керуючись положеннями ЛистаМінрегіону України від 10.09.2012 року №7/8-14514 та Листа Мінрегіону України від 26.03.2014 року № 7/13-3427 визначено, що ЖБК ( та ОСББ) виступають колективними замовниками (споживачами) комунальних послуг за договорами, які укладаються ним з підприємствами, які надають такі послуги.

З матеріалів справи та доказів наданих суду встановлено, що на даних Загальних зборах Кооперативу виявили волю більшість членів кооперативу, був дотриманий кворум, було дотримано усіх законодавчих та статутних вимог до проведення Загальних зборів.

Крім цього, суд зазначив, що питання про правомірність нарахування житлово - комунальних послуг вже було предметом судового розгляду.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 19.05.2016року, яке залишено без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 17.08.2016 року в задоволенні позову ОСОБА_1 до Житлово - будівельного кооперативу «Металіст», Публічного акціонерного товариства Акціонерна компанія «Київводоканал», Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про зобов'язання здійснити перерахунки за житлово-комунальні послуги, -відмовлено.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції та не приймає до уваги доводи апеляційної скарги виходячи з наступного.

Доводи апеляційної скарги щодо невірного тлумачення судом понять «тариф» та «внесок», колегія суддів не приймає до уваги, оскільки дані поняття судом визначені вірно виходячи з положень Закону України «Про кооперацію» та Закону України «Про житлово - комунальні послуги», роз'яснень викладених Мінрегіону України.

Крім того, рішення про розмір витрат з утримання будинку та прибудинкової території визначено відповідачем з урахуванням положень Статуту Кооперативу та Примірного Статуту житлово-будівельного кооперативу та затверджено Загальними зборами 06.04.2013 року в межах їх повноважень.

Таким чином, доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують та не впливають на правильність ухваленого у справі рішення.

Оскільки рішення суду ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, колегія суддів не вбачає підстав для його скасування.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Печерського районного суду м. Києва від 26 вересня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом 20 днів.

Головуючий Судді