Справа № 214/6197/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

22 грудня 2017 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді - Щеняєвої І.Б.,

при секретарі - Фастовець Ю.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в. ОСОБА_1 цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради м. Кривого Рогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, суд -

встановив:

Позивач звернувся до суду із вищевказаним позовом, в якому просить визнати додатковий строк для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3 Авраменко, протягом трьох місяців з дня набрання законної сили рішення.

В обґрунтування своїх позовних вимог зазначив, що 14 вересня 2015 року померла його мати. Після її смерті залишилась спадщина у вигляді квартири за адресою м. Кривий Ріг, проспект Миру, 7/58, з якої ? частка належала їй особисто, а ? частка належала її чоловіку, ОСОБА_4 який помер 09 вересня 2012 року. Померлий ОСОБА_4, склав на імя позивача заповіт на ? частку вищезазначеної квартири, однак спадщину у встановлений законом строк, після померлого ОСОБА_4 він не прийняв, тому як вважав, що спадщина перейшла до його матері, яка на той час була ще жива та перебувала у зареєстрованому шлюбі з його батьком. Про існування заповіту позивачу не було відомо. ОСОБА_3 також склала на імя позивача заповіт на ? частку квартири під номером 58 в будинку номер 7, який знаходиться по проспекту Миру в м. Кривий Ріг. Після смерті матері позивач звернувся до державної нотаріальної контори з метою розяснень, щодо прийняття спадщини. Оскільки він був необізнаний у порядку прийняття спадщини, нотаріус йому пояснив, що позивачу необхідно зібрати відповідні документи та подати їх до будь-якого нотаріуса, а строків на це не має. Довіряючи фахівцям з нотаріальної контори, останній вважав, що може подати заяву про прийняття спадщини не пропустивши при цьому строки. 14 вересня 2017 року позивач звернувся з заявою до приватного нотаріуса КМНО Дніпропетровської області ОСОБА_5, проте нотаріус видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, з підстав того, що вчинення такої дії суперечить законодавству України, а саме : ст.. 1270 ЦК України встановлений строк для прийняття спадщини у шість місяців, який починався з часу відкриття спадщини, тобто з 14 вересня 2015 року та порекомендував звернутися до суд для визначення додаткового строку для прийняття спадщини. На час відкриття спадщини він не був зареєстрований з мамою але фактично проживав разом, сплачував комунальні послуги, і є єдиним спадкоємцем.

Позивач, до зали судового засідання не зявився, надав суду про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив суд задовольнити.

Представник відповідача, до зали судового засідання, також не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, рішення просила прийняти на розсуд суду.

Згідно п. 2 ч. 2 ст. 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши письмові докази, судом були встановлені наступні обставини і визначені відповідно до них правовідносини, які регулюються нормами ЦК України.

ОСОБА_2 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 його батьками зазначені ОСОБА_4 та ОСОБА_3 (а.с. 12)

Відповідно до свідоцтва про смерть серії І-КИ № 479818 ОСОБА_4 помер 09 вересня 2012 року (а.с.13)

Відповідно до свідоцтва про смерть серії І-КИ № 643851 ОСОБА_3 померла 14.09.2015 року ( а.с.14)

Згідно заповіту від 14 березня 2000 року ОСОБА_3 заповіла ОСОБА_2 ? частину приватизованої квартиру АДРЕСА_1. (а.с.15)

Згідно заповіту від 14 березня 2000 року ОСОБА_4, також заповів ОСОБА_2 ? частину приватизованої квартиру АДРЕСА_1. (а.с.16)

Відповідно о свідоцтва про право власності на житло квартира АДРЕСА_2 на праві спільної сумісної власності ОСОБА_3 та членам її сім*ї ОСОБА_4 (а.с.17)

Згідно акту про фактичне проживання ОСОБА_2 з 01.01.2015 року проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.19)

Постановою приватного нотаріуса відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері в звязку з тим, що він пропустив строк для прийняття спадщини. З постанови вбачається, що за життя ОСОБА_3 склала заповіт на позивача, проте, після померлого чоловіка ОСОБА_4, спадщина також не приймалась (а.с. 20-20 зворот)

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) після смерті ОСОБА_3 свідоцтво на спадщину не видавалос.

Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, всебічно та повно з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають істотне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.

Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав із спадкодавцем, повинен подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до частини 1 статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з частиною 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вище зазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Так, судовим розглядом встановлено 14 вересня 2017 року позивач звернувся з завою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті його матері ОСОБА_3, яка померла 14 вересня 2015 рок, на квартиру яка розташована за адресою: м. Кривий Ріг, проспект Миру,б. 7, кв. 58. Зі свідоцтва про право власності на житло вбачається, що спірна квартира належала на праві спільної сумісної власності ОСОБА_4, який помер 09.09.2012 року та ОСОБА_3, яка померла 14.09.2015 року. Померлі ОСОБА_3 та ОСОБА_4, склали заповіти, від 14.03.2000 року, в яких кожен окремо, заповіли на користь ОСОБА_2 по ? частки вищезазначеної квартири, яка належала їм на праві спільної сумісної власності. Проте позивач звернувся до приватного нотаріуса та просив видати свідоцтво пр. право на спадщину за законом після померлої матері. Постановою приватного нотаріуса КМНО Дніпропетровської області ОСОБА_5, останньому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, після померлої ОСОБА_3, в звязку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Позивач, як на поважність причин пропуску встановленого шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини, посилався на те що на час відкриття спадщини він фактично проживав з матір*ю та сплачував комунальні послуги, тому вважав, що прийняв спадщину автоматично. До того ж він є єдиним спадкоємцем, інших осіб які б претендували на прийняття спадщини не має. Крім того, позивав зазначив, що будучи юридично не обізнаним, він звернувся до нотаріуса за розясненням порядку прийняття спадщини, якому той пояснив, що він може прийняти спадщину в будь який час, строків для цього не має.

Таким чином суд вважає, що причиною пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини був той факт, що позивач вважав що він, згідно ч. 3 ст. 1268 ЦК України, є таким, що прийняв спадщину, оскільки проживав разом з померлою, а тому необхідності подавати письмову заяву до нотаріуса в строк, передбачений ч. 1 ст. 1270 ЦК України про прийняття спадщини, немає, при цьому останнім не було враховано, що він був зареєстрований за іншою адресою. Кім того, судом взято до уваги пояснення позивача, в частині того, що йому не вірно надано юридичне розяснення про строки та порядок звернення з заявою про прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що позовні вимоги ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом, є обґрунтованими та такими що підлягають задоволенню, оскільки у спадкоємця були обєктивні перешкоди для подання заяви про прийняття спадщини, тому причини пропуску встановленого шестимісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини суд може вважати поважними. Крім того, єдиним способом захисту цивільного права позивача права на спадкування за законом, є визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом після смерті його матері ОСОБА_3, померлої 14 вересня 2015 року.

В зв'язку з тим, що позивач не заявляє вимог про стягнення з відповідача на його користь судових витрат, суд, керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у ст.13 ЦПК України, не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно ст. 141 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись 4, 5, 7-9, 12, 13, 141, 258, 259, 263, 264, 265 ЦПК України , ст.ст. 1258, 1261, 1262, ч. 1 ст. 1270, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до виконавчого комітету Саксаганської районної у місті ради м. Кривого Рогу про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за законом - задовольнити.

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої матері ОСОБА_3, - три місяці з дня набрання законної сили рішення суду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя І.Б.Щеняєва