Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2017 року місто Київ

Подільський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Горбані О.В., Мишак І.Ю.,

за участю: позивача ОСОБА_1,

представника позивача - адвоката ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить визнати право власності в порядку спадкування на нерухоме майно.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його рідна сестра ОСОБА_3. Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, у складі якої однокімнатна квартира АДРЕСА_1. На момент смерті ОСОБА_3 не перебувала у шлюбі. Позивач вказав, що він фактично прийняв спадщину після смерті своєї сестри, оскільки останній часом прожив за адресою рідної сестри, оскільки вона хворіла на онкологічне захворювання. Зазначив, що відповідно до законодавства він 11 лютого 2016 року звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, однак йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутні докази про фактичне її прийняття. Посилаючись на те, що були порушені його права на спадкування, просить визнати за ним право власності в порядку спадкування за законом на квартира АДРЕСА_1.

У судовому засіданні позивач та представник позивача позов підтримали у повному обсязі та просили його задовольнити. Пояснив, що позивач позбавлений можливості отримати свідоцтво про право власності на спадщину за законом після смерті своєї сестри, оскільки йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право власності на квартиру. Проте, він фактично прийняв спадщину, оскільки проживав останнім часом з сестрою. Інших спадкоємців, крім нього, після смерті сестри немає, оскільки шлюб у неї було розірвано, дітей вона не мала, батьки їх померла ще раніше.

Представник Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, направили до суду пояснення по справі, в яких просять слухати справу у відсутність їх представників (а.с. 44-45).

Представники треьої особи у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, надіслали письмові пояснення (а.с. 51-52).

Заслухавши пояснення позивача, представника позивача, вивчивши матеріали справи, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому їх дослідженні, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть ІНФОРМАЦІЯ_2 померла рідна сестра позивача - ОСОБА_3. (а.с. 13)

Згідно свідоцтв про народження ОСОБА_3 була рідною сестрою ОСОБА_1 (а.с. 5-6)

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина, у складі якої однокімнатна квартира АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_3 на підставі договору купівлі -продажу від 21.03.2000 року. (а.с. 24-25)

11 лютого 2016 року позивач звернувся до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті сестри.

Чотирнадцятою Київською державною нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу після смерті ОСОБА_3

Постановою від 11 лютого 2016 року нотаріальна контора відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право власності на квартиру, у зв'язку із тим, що у зв'язку із тим, що він пропустив шестимісячний строк для прийняття спадщини та відсутні докази про фактичне її прийняття. (а.с. 28)

У ст. 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За положеннями ст. ст. 1258, 1261, 1268 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Як вбачається з матеріалів справи, на підставі ст.1262 ЦК України позивач належить до спадкоємців за законом 2 черги.

Судом на підставі наданих свідоцтва про розірвання спадкодавця, свідоцтв про смерть батьків спадкодавця достеменно встановлено, що спадкоємці за законом 1 черги після смерті ОСОБА_3 відсутні.

Як вбачається з копій спадкової справи позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом.

Враховуючи неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину на спірну квартиру, питання про визнання права власності підлягає вирішенню у судовому порядку.

Статтею 392 ЦК України зазначено, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

У роз'ясненнях п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Статтею 1268 ЦК встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого ст. 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. (ч. 3 ст. 1268 ЦК України)

Як вбачається з матеріалі справи, на час відкриття спадщини позивач проживав у спірній квартирі разом з померлою. Дані обставини підтверджуються тим, що позивач оплачував житлово-комунальні послуги згідно квитанцій та чеків. Також, позивач за власні кошти займався організацією та проведенням поховання ОСОБА_3 (а.с. 17-19)

Згідно роз'яснень у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, від 16.05.2013, № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" у випадках, якщо встановлено, що спадкоємець прийняв спадщину у порядку ч. 3 ст. 1268 ЦК України, суди не повинні задовольняти вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Враховуючи вищевикладене, позивач проживав разом із ОСОБА_3 на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину.

Оскільки позивач в іншій спосіб, крім звернутися з позовом до суду про визнання права власності в порядку спадкування, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що позов про визнання за позивачем права власності на квартиру у порядку спадкування обґрунтований та підлягає задоволенню.

На основі повно та всебічно з'ясованих обставин справи, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин, та правові норми, які підлягають застосуванню, суд приходить до висновку, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 392, 1216, 1218, 1222, 1261, 1268, ЦК України, ст. ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 56, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у місті Києві, про визнання права власності в порядку спадкування задовольнити.

Визнати за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_2, що складається з 1 кімнати, житлова площа 10,2 кв.м, загальна площа 19,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті рідної сестри ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва шляхом подання через Подільський районний суд міста Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова