Провадження №2/760/888/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 листопада 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі головуючого суді: Коробенка С.В.

за участю секретаря Семененко А.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Київської міської ради про встановлення факту проживання однією сім'єю та визнання власності в порядку спадкування, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду через свого представника з позовом, в якому просив визнати за ним право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування після померлого ОСОБА_3, посилаючись на те, що проживав з останнім однією сім'єю, здійснював за ним догляд, був призначений опікуном за померлим, а так як у померлого немає родичів та інших спадкоємців попередніх черг, він має право на спадкування, як спадкоємець четвертої черги за законом після померлого.

В судове засідання сторони не з'явилися, направили до суду заяви в яких просять розглядати справу у їх відсутності.

Суд вважає достатніми матеріалів справи для постановлення рішення у відсутності сторін та їх представників.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3 у віці 59 років. Після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно - ? частка квартири АДРЕСА_2 в м Києві. Дана квартира складається з однієї кімнати. Інша ? частини квартири належить на праві власності позивачу відповідно до договору дарування від 21.10.2000.

Встановлено, що за життя померлий ОСОБА_3 був визнаний недієздатним рішенням Жовтневого районного суду м. Києва від 22.06.2000. В зв'язку з тим, що ОСОБА_3 не мав родичів розпорядженням Жовтневої районної державної адміністрації м. Києва від 28.08.2000 за № 1211 позивача було призначено опікуном над ОСОБА_3

З довідки виданої ЖЕД №905 від 13.04.2016 року вбачається що померлий та позивач проживали та були зареєстровані за однією адресою з 16.03.2004.

Відповідно до інформаційної довідки КВ-2016 №14756 від 14.04.2016, виданої на запит Першої Київської державної нотаріальної контори Київським міським бюро технічної інвентаризації ? частина квартири АДРЕСА_3 на праві власності зареєстрована на ім'я ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого Органом приватизації Жовтневої районної державної адміністрації 18.09.2000, розпорядження №1601, зареєстрованого в Бюро 22.09.2000 за реєстровим № 2478 в реєстровій книзі д. 514-267 та внесена до Реєстру прав власності на нерухоме майно.

Після смерті ОСОБА_3 позивач звернувся з заявою про відкриття спадщини до Першої Київської державної нотаріальної контори.

Як вбачається з постанови Першої Київської державної нотаріальної контори від 12 липня 2016 року позивачу було відмовлено в видачі свідоцтва про право власності на спадкове майно за законом в зв'язку з відсутністю підтвердження факту проживання однією сім'єю з померлим не менше 5 років.

Відповідно до положень ст. 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

Як зазначено в абзацах 6-7 п.5.1 Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01.03.2013 року «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»: «При вирішенні спору про право на спадщину осіб, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини, судам необхідно враховувати правила ч. 2 ст. 3 СК про те, що сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Зазначений п'ятирічний строк повинен виповнитися на момент відкриття спадщини і його необхідно обчислювати з урахуванням часу спільного проживання зі спадкодавцем однією сім'єю до набрання чинності ЦК (п. 21 ППВСУ від 30 травня 2008 року № 7).

До числа спадкоємців четвертої черги не входить особа, яка хоча і проживала спільно зі спадкодавцем, але перебувала у зареєстрованому шлюбі з іншою особою. Зазначене положення поширюється щодо осіб - чоловіка або жінки, які проживають у фактичних шлюбних відносинах, але перебувають в іншому зареєстрованому шлюбі; проте не поширюється щодо інших осіб, які перебувають у зареєстрованому шлюбі з іншою особою, але проживали однією сім'єю зі спадкодавцем на інших засадах, ніж фактичні шлюбні відносини.»

Як зазначено в п. 3.1 узагальнень Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа який засвідчує його право власності (ст. 392 ЦК).

Відповідно до ст. 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові в позовному провадженні.

Визнання право власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно до п. 1 ч.2 ст. 16 та ст. 392 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути визнання права.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 256 ЦПК України, суд зокрема розглядає справ про встановлення факту родинних відносин.

Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст. 30, 57-60, 84, 88, 208, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2 задовольнити.

Встановити факт, що має юридичне значення, а саме, що ОСОБА_2 та померлий ОСОБА_3 проживали однією сім'єю починаючи з 2000 року до смерті останнього ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Визнати за ОСОБА_2 в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 право власності на ? частку однокімнатної квартири АДРЕСА_4 в м Києві загальною площею 33,40 кв. метрів, житловою площею 17,60 кв. метрів.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання протягом десяти днів з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя: