Справа № 462/5350/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 грудня 2017 року Залізничний районний суд м. Львова в складі:

головуючого-судді Палюх Н.М.

при секретарі Андрушко Я.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Львові справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Львівської міської ради, треті особи: Друга Львівська державна нотаріальна контора та Житлово-будівельний кооператив № 44 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

Позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у листопаді 2017 року звернулися в суд з позовом про визнання за ними права власності по 1/2 частині квартири АДРЕСА_3 за кожним в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4 Свої позовні вимоги позивачі мотивують тим, що вказана квартира належала брату ОСОБА_2 і відповідно дядькові ОСОБА_1 - ОСОБА_4, який був членом житлово-будівельного кооперативу АДРЕСА_4 і який повністю виплатив за квартиру пайові внески, але 20.03.2016 р. ОСОБА_4 помер, не оформивши право власності на вказану квартиру. Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на належні йому житловий будинок і земельну ділянку в АДРЕСА_5 та квартиру АДРЕСА_3. Спадкоємцями після смерті ОСОБА_4 є його рідна сестра ОСОБА_2 та донька сестри ОСОБА_5 - ОСОБА_1 У визначений законом строк вони звернулася у Другу Львівську державну нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, проте свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_3 в нотаріальній конторі їм не видали з посиланням на те, що відсутня реєстраційна інформація щодо належності вказаної квартири спадкодавцеві.

В судовому засідання позивачі позов підтримали, надали пояснення аналогічні викладеним у позовній заяві та доповнили, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4 був інвалідом другої групи з дитинства, одиноким і дітей у нього не було. Вони, як спадкоємці другої черги за законом, у встановлений законом строк звернулися у Другу Львівську державну нотаріальну контору із заявами про прийняття спадщини та отримали свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частини житлового будинку та ? частини земельні ділянки, що знаходяться у АДРЕСА_5. Між тим, свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_3 нотаріус їм не видав з посиланням на те, що відсутня реєстраційна інформація щодо належності вказаної квартири спадкодавцеві. Просять визнати за кожним з них право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом.

Представник відповідача проти позову не заперечив, зазначивши, що померлий ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4 був членом житлово-будівельного кооперативу АДРЕСА_4 і повністю виплатив за вказана квартиру пайові внески, але за життя не оформив право власності на вказану квартиру. ОСОБА_2, як сестра ОСОБА_4, та ОСОБА_1, як донька померлої сестри ОСОБА_4 - ОСОБА_5, мають право на спадщину після смерті ОСОБА_4, в тому числі на належну йому квартиру АДРЕСА_3. Також зазначив, що вирішення даного спору відносить на розсуд суду.

Третя особа - Друга Львівська державна нотаріальну контора не направила в судове засідання свого представника, проте подала заяву, в якій просить справу розглядати без участі такого, що суд вважає за можливе.

Третя особа - Житлово-будівельний кооператив №44 не направив в судове засідання свого представника, причини його неявки не повідомив і суд вважає за можливе розглянути справу без його участі.

Заслухавши пояснення позивачів та представника відповідача, розглянувши матеріали справи, матеріали спадкової справи №206/2016, суд прийшов до висновку, що позов підставний і підлягає до задоволення.

Відповідно до ст.15 Закону України „Про власність", член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надане йому у користування, набуває права власності на це майно.

Відповідно до ст.1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ст.1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст.1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ст.1262 ЦК України, у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так із боку матері.

Згідно ст.1266 ч.3 ЦК України, племінники спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (сестрі, братові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини..

Відповідно до ч.1 ст.1267 ЦК України, частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ст.1270 ч.1 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Як встановлено судом, ОСОБА_4 був членом житлово-будівельного кооперативу АДРЕСА_6, в будинку якого йому належала однокімнатна квартира АДРЕСА_1, за яку він повністю вніс пайовий внесок в 1981 р. /а.с.10/, але права власності на таку не зареєстрував /а.с.11/ та 20.03.2016 р. помер /а.с.6/.

З пояснень сторін та матеріалів спадкової справи №206/2016 встановлено, щопісля смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на все його майно, в тому числі на житловий будинок АДРЕСА_7; земельну ділянку НОМЕР_1 площею 0,2500га, яка надана для обслуговування житлого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована по АДРЕСА_8; земельну ділянку площею 0,0201га, яка надана для ведення особистого селянського господарства, що розташована по АДРЕСА_9

Також встановлено, що ОСОБА_4 був інвалідом другої групи з дитинства, одиноким, дітей у нього не було і батьки його померли, тобто спадкоємцівза законом першої черги після смерті ОСОБА_4 не має.

З пояснень сторін та матеріалів спадкової справи №206/2016 встановлено, що до кола спадкоємцівза законом другої черги після смерті ОСОБА_4 відносяться: сестраОСОБА_2 та племінниця ОСОБА_6., мати якої і відповідно сестра ОСОБА_4 - ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_4 померла.

З матеріалів спадкової справи вбачається, що ОСОБА_2, як сестра ОСОБА_4, та ОСОБА_1, як племінниця ОСОБА_4, у визначений законом шестимісячний строк звернулися у Другу Львівську державну нотаріальну контору із заявами про прийняття спадщини після смерті брата і відповідно дядька ОСОБА_4, державним нотаріусом Другої Львівської державної нотаріальної контори 28.04.2017р. та 11.05.2017р. видано ОСОБА_2 та ОСОБА_1 кожній з них свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку спадкового майна - житловий будинок АДРЕСА_7; земельну ділянку НОМЕР_1 площею 0,2500га, яка надана для обслуговування житлого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована по АДРЕСА_8; земельну ділянку площею 0,0201га, яка надана для ведення особистого селянського господарства, що розташована по АДРЕСА_8.

Постановою державного нотаріуса Другої Львівської державної нотаріальної контори від 17.02.2017р. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом ОСОБА_2 та ОСОБА_1 на спадкове майно - квартиру АДРЕСА_10

Отже, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є такими, що прийняли спадщину після смерті ОСОБА_4

Виходячи з наведеного, враховуючи, що до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинені внаслідок його смерті, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити та визнати за ОСОБА_2 та ОСОБА_1 право власності по 1/2 частині квартири АДРЕСА_3 за кожним в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст.12, 89, 263-265 ЦПК України, суд-

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом після смерті ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_4.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя