Справа № 754/7412/16-ц
У Х В А Л А

Іменем України

30 січня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Таран Н.Г.

за участю секретаря судового засідання - Двірко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онищенко Марія Олександрівна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

23.01.2017 року представник відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 звернувся до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову застосовані судом ухвалою від 02.08.2016 року та просить: скасувати арешт на 4/5 частини квартири АДРЕСА_1 та зареєстровані на праві власності за ОСОБА_1 Вимоги заяви обґрунтовані тим, що ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.08.2016 року накладено арешт на 4/5 квартири АДРЕСА_1 та зареєстровані на праві власності за ОСОБА_1 Заявник зазначає, що в матеріалах справи відсутні письмові докази, що можуть підтвердити намагання або наявність бажання відповідача по справі ОСОБА_1 на продаж належних йому 4/5 частин спірної квартири. Відтак і відсутні підстави для забезпечення позову у вигляді накладення арешту на 4/5 частини спірної квартири, право власності яких зареєстроване на ім'я ОСОБА_1 У зв'язку з вищевикладеним просить скасувати заходи забезпечення позову.

В судовому засіданні представник відповідача - заявник вимоги заяви пітримав в повному обсязі.

Представник позивача проти задоволення заяви заперечував, вважає неможливим зняття арешту з частини квартири, враховуючи, що відчудження квартири можливе і не за відплатним договором, що не потребує отримання згоди інших співласників квартири.

Заслухавши пояснення сторін присутніх в судовому засідання, зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що заява про скасування заходів забезпечення позову задоволенню не підлягає на підставі наступного.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК Заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Особа, щодо якої вжито заходи забезпечення позову без її повідомлення, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали може подати до суду заяву про їх скасування, яка розглядається судом протягом двох днів (ч. 4 ст. 154 ЦПК України). Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову (ч. 6 ст. 154 ЦПК України).

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 02.08.2016 року заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено. Накладено арешт на 4/5 частини квартири АДРЕСА_1 та зареєстровані на праві власності за ОСОБА_1 (а.с.27, 27).

Заявник у своїй заві просить скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою суду від 02.08.2016 року.

Між тим станом на момент подачі вказаної заяви в провадженні Деснянського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онищенко Марія Олександрівна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння, рішення по даній справі не приймалось.

Частиною 1 статті 151 ЦПК України визначено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

Забезпечення позову допускається на будь-які стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду (ч. 3 ст. 151 ЦПК України).

Статтею 152 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Інститут забезпечення позову являє собою сукупність встановлених законом заходів, що вживаються судом за клопотанням осіб, які беруть участь у справі, якщо у них існують побоювання, що виконання ухваленого у справі рішення виявиться у майбутньому утрудненим чи неможливим.

Отже, умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що невжиття таких заходів може утруднити або унеможливити виконання рішення по суті позовних вимог.

Оскільки предметом спору вищевказаної справи є визнання недійсним договору купівлі-продажу 4/5 частини квартири, укладеного 30.07.2015 року між ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_1 посвідчений приватним нотаріусом КМНО Онищенко М.О., зареєстрований в реєстрі за №1249 на підставі якого ОСОБА_4, ОСОБА_5 подарували, а ОСОБА_1 прийняв в дар 4/5 частини квартири АДРЕСА_1, а також витребування з чужого незаконного володіння у ОСОБА_1 частини зазначеної квартири, суд приходить до обґрунтованого висновку про те, що наразі відсутні підстави для задоволення заяви про скасування заходів забезпечення позову.

Керуючись ст.ст. 151, 152, 154 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні заяви представника відповідача ОСОБА_1 - ОСОБА_2 про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи: ОСОБА_6, приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Онищенко Марія Олександрівна, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання недійсним договору дарування та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Н.Г. Таран