Справа № 372/1990/17
Провадження № 2-1221/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2017 року м.Обухів

Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Зінченка О.М.,

при секретарях Євдокімова В.С., Абашідзе Т.,

представників ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Обухові цивільну справу за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зміну черговості одержання спадщини, третя особа Обухівська районна державна нотораріальна контора,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_5 за участю третьої особи Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області про зміну черговості одержання спадщини. Свої вимоги мотивував тим, він є рідним братом спадкодавця ОСОБА_6, за яким він доглядав, оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби та який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина до складу якої входить ? частка квартири за адресою: АДРЕСА_1. Спадкоємцем першої черги після смерті брата є його дружина ОСОБА_5, а тому він просить змінити черговість одержання права на спадкування та надати йому як спадкоємцю другої черги право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка маю прав на спадкування, тобто із дружиною спадкодавця ОСОБА_5

Позивач ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі та пояснив, що його брат ОСОБА_6 одружився з ОСОБА_5 у 1983 році. Вони одружилися для того, що отримати квартиру. Через деякий час його дружина пішла від нього, та вони не проживали разом приблизно 15 років, хоч офіційно розлучені не були. Він тривалий час доглядав за своїм рідним братом оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби. Коли ОСОБА_6 помер, то його дружина не повідомила йому про смерть брата, але він був присутній на похороні.

Представники позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги підтримали в повному обсязі посилаючись на обставини викладені в позові.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому засіданні проти позовних вимог заперечила в повному обсязі та просила відмовити в їх задоволенні, пояснивши, що відповідач ОСОБА_5 є дружиною спадкодавця ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1. Посилання позивача на те, що вони тривалий час не проживали разом і він доглядав брата не відповідають дійсності, оскільки вона не проживала разом з чоловіком з 2010 року, у зв'язку з тим, що вони між собою домовились, що вона буде проживати в своєї рідної сестри в Макарівському районі Київської області, яка її доглядала, оскільки відповідач по справі також є інвалідом і потребує сторонньої допомоги. Також пояснила, що ОСОБА_6 був спроможний сам задовольняти свої потреби, оскільки він час від час приїздив до дружини провідати її, привозив їй пенсію. Дітей у них не було.

Свідок ОСОБА_7 будучи дружиною позивача під час розгляду справи пояснила, що її чоловік постійно піклувався про свого рідного брата, оскільки останній був інвалідом І групи з дитинства та перебував в безпорадному стані через каліцтво і не був спроможний самостійно забезпечувати свої потреби. Вона готувала та передавала йому їжу. Дружина спадкодавця про нього не піклувалась. На пропозиції приїхати до нас він відмовлявся. Брат мого чоловіка перед смертю нам телефонував і казав що їде до дружини. Її чоловік постійно на протязі всього життя піклувався про свого брата. Вони були присутні на похороні і пропонували фінансового допомогти. Відповідач ОСОБА_5 та померлий ОСОБА_6 проживали разом приблизно 2 роки, з 1992 року по 1993 рік.

Свідок ОСОБА_8 будучи сусідом та товаришем спадкодавця в судовому засіданні пояснив, що вони частко спілкувались з покійним, його дружина приїздила рідно та останні п'ять років вона взагалі проживала окремо від нього в своєї сестри, оскільки також потребувала догляду. Рідний брат покійного приїздив часто по декілька разів на місць, він постійно привозив йому продукти харчування та готову їжу. Він і сам інколи допомагав покійному готувати їжу, оскільки в нього не було однієї руки, а на іншій не було трьох пальців. Брат привіз покійному холодильник, стіл, стільці та інші необхідні речі. Також ОСОБА_6 розповідав йому, що вони з дружиною тривалий час не проживали разом та розповідав, що дружина просила продати квартиру. Дружина покійного не допомагала йому і нічого не привозила.

Свідок ОСОБА_9 будучи знайомою спадкодавця в судовому засіданні пояснила, що вона знала ОСОБА_6 з 2014 року, та спілкувалась з ним. Весь час скільки вона знала ОСОБА_6 він проживав сам, до нього постійно приїздив його рідний брат та допомагав йому, також йому допомагав його сусід ОСОБА_8, а дружину вона в період з 2014 року до смерті ОСОБА_6 ніколи не бачила, вона до нього не приїздила та не допомагала.

Свідок ОСОБА_10 будучи сестрою відповідача в судовому засіданні пояснила, що спадкодавець ОСОБА_6 та його дружина ОСОБА_5 були інвалідами з дитинства. Після одруження вони проживали разом і їм допомагали наші родичі, вони разом приїздили в село, отримували квартиру, вони допомагали їм купувати необхідні речі. З 2011 року дружина покійного проживала окремо від нього в своєї матері, але вони спілкувались та він приїздив до неї. Рідний брат покійного в 2011 році лікував його та допомагав йому робити ремонт. У покійного були свої кошти і він сам себе утримував і поховання також було за його кошти, які в нього залишились. Вони інколи приїздили до нього та допомагали. ОСОБА_6 було легше, що його дружина проживала окремо, оскільки вона також потребувала догляду.

Свідок ОСОБА_11 в судовому засіданні пояснив, що на весні 2017 року він привозив в спірну квартиру відповідача ОСОБА_5. та її сестру ОСОБА_10. Вони там прибирали. Коли приїхали, то квартира була захаращена і там були антисанітарні умови. Хто проживав в квартирі йому не відомо. Свідок ОСОБА_10 казала йому, що це квартира її сестри ОСОБА_5.

Свідок ОСОБА_12 будучи директором підприємства, де працював покійний ОСОБА_6 в судовому засідання пояснив, що спадкодавець ОСОБА_6 проживав разом із своєю дружиною. У 1988 році їм дали квартиру, яку вони отримали разом. Вони проживали однією сім'єю та допомагали один одному. ОСОБА_6 був самостійним та міг сам себе доглядати та мав город, який сам обробляв. Його дружина ОСОБА_5 працювала на підприємстві до 2010 року доки в неї не погіршився стан здоров'я, після цього вона їздила до сестри. Він працював на підприємстві до самої смерті доки його стан здоров'я також не погіршився. Він дзвонив дружині покійного і просив, щоб йому допомогли. Сам ОСОБА_6 бажав поїхати до дружини, а до брата він не бажав їхати. Його дружина приїздила до нього досить часто по декілька разів на рік. Він особисто не знайомий з братом покійного, але йому відомо, що покійний ОСОБА_6 спілкувався зі своїм братом. Брат покійного не має ніякого морального права на спірну квартиру, які інвалідам надало підприємство на якому вони обоє працювали.

Представник третьої особи в судове засідання не з'явився, подав суду заяву про розгляд справи у його відсутність.

Вислухавши позивача, представників сторін, свідків, розглянувши справи в межах заявлених позовних вимог, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому досліджених наявних у справі доказів, суд вважає що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_6, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 виданого Пашківської сільської радою Макарівського району Київської області 05 січня 2017 року. (а.с. 17).

Після смерті ОСОБА_6 відкрилася спадщина на ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, яка належала спадкодавцю на праві приватної власності, що підтверджується копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно (а.с. 48) та копією витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно (а.с 49).

10 травня 2017 позивач ОСОБА_4 звернувся до Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини, яка надійшла на адресу Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області 16 травня 2017 року та зареєстрована за № 351/0214. (а.с. 72), на яку йму було надано відповідь, якою роз'яснено порядок звернення із заявою про прийняття спадщини (а.с. 74).

07 червня 2017 року відповідач ОСОБА_5 звернулася до Обухівської районної державної нотаріальної контори Київської області із заявою про прийняття спадщини (а.с. 74).

16 травня 2017 року Обухівської районною державної нотаріальною конторою було відкрито спадкову справу № 60648723, № у нотаріуса 134/2017 після майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_6, що підтверджується копією витягу про реєстрацію у спадковому реєстрі від 16.05.2017 року (а.с. 18).

Позивач просив змінити черговість одержання права на спадкування з другої черги спадкування за законом на першу чергу спадкування спадкоємців за законом.

Статтею 1258 ЦК України передбачено, що спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черг, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини, або відмови від її прийняття, крім випадків встановлених статтею 1259 ЦК України

За правилами ч. 2 ст. 1259 ЦК України фізична особа, яка є спадкоємцем за законом наступних черг, може за рішенням суду одержати право на спадкування разом із спадкоємцями тієї черги, яка має право на спадкування, за умови, що вона протягом тривалого часу опікувалася, матеріально забезпечувала, надавала іншу допомогу спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народженні після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Спадкоємцем першої черги, який подав заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_6 є відповідач - дружина ОСОБА_5.

Отже, зміна черговості одержання права на спадкування у судовому порядку можлива за наявності таких обставин: спадкодавцю надавалася матеріальна або інша допомога з боку спадкоємця; така допомога надавалася протягом тривалого часу; безпорадний стан самого спадкодавця; фізична особа відноситься до кола спадкоємців за законом.

Як зазначається в п. 6 постанови № 7 від 30 травня 2008 року Пленуму Верховного Суду України під безпорадним слід розуміти стан особи, зумовлений похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом, коли вона не може самостійно забезпечити умови свого життя, потребує стороннього догляду, допомоги та піклування. Доказами безпорадності спадкодавця можуть бути документи, що підтверджують тяжкість стану здоров'я: виписки з історії хвороби, амбулаторні картки, висновки медичних закладів, документи про інвалідність тощо. Отже, безпорадність особи пов'язана саме зі станом її здоров'я.

У пункті 5.2 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» містяться роз'яснення, що судовий порядок зміни черговості застосовується на підставі задоволення позову спадкоємця наступних черг до спадкоємців тієї черги, які безпосередньо закликаються до спадкування. Право на пред'явлення позову про зміну черговості спадкування мають лише спадкоємці за законом. Підставами для задоволення такого позову є сукупність наступних юридичних фактів, встановлених у судовому порядку: 1) здійснення опіки над спадкодавцем, тобто надання йому нематеріальних послуг (спілкування, поради та консультації, поздоровлення зі святами); 2) матеріальне забезпечення спадкодавця: 3) надання будь- якої іншої допомоги спадкодавцеві, тобто такої допомоги, яка має матеріалізоване вираження, - прибирання приміщення, приготування їжі, ремонт квартири: 4) тривалий час здійснення дій, визначених у пунктах 1 - 3; 5) безпорадний стан спадкодавця, тобто такий стан, під час якого особа неспроможна самостійно забезпечувати свої потреби, викликаний похилим віком, тяжкою хворобою або каліцтвом. Для задоволення позову необхідна наявність всіх п'яти вищезазначених обставин. У Законі міститься вичерпний перелік обставин, за наявності яких можлива зміна черговості, що не потребує розширеного тлумачення. Відсутність хоча б однієї із таких обставин зумовить застосування загального порядку черговості спадкування, визначеного у ст. 1258 ЦК України. При цьому факт проживання із спадкодавцем протягом певного часу і відповідна взаємна турбота осіб, які проживають разом, не є підставою для зміни черговості спадкування.

Згідно ч. 1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Будь-яких належних і допустимих доказів на підтвердження своїх доводів позивачем не доведено, тому такі ствердження позову слід вважати недоведеними. Крім того, при оцінці таких доводів суд крім іншого приймає до уваги, що допитані в судовому засіданні свідки пояснили, що спадкодавець ОСОБА_6 міг доглядати за собою і сторонньої допомоги не потребував, тому суд приходить висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.

Керуючись ч. 5 ст. 11, ч. 2 ст. 1259, ст. ст. 1261, 1264 Цивільного кодексу України, п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», ст.ст.3, 10, 15, 60, 79, 197, 209, 212, 214, 215, 223 ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В:

В задоволені позову ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про зміну черговості одержання спадщини, третя особа Обухівська районна державна нотаріальна контора, відмовити повністю.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Обухівський районний суд шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги,особами які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засідання під час проголошення рішення з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Зінченко О.М.