АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Таран Н.Г.
№22-ц/796/4229/2017 Доповідач Кравець В.А.
Справа №754/4983/16-ц
У Х В А Л А

10 квітня 2017 року суддя Апеляційного суду м. Києва Кравець В.А., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 12 серпня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування частини квартири,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 12 серпня 2016 року - відкрито провадження у справі.

Не погоджуючись з ухвалою, 16.02.2017 року відповідач ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 01.02.2017 року апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_1 на ухвалу Деснянського районного суду м. Києва від 12 серпня 2016 року залишено без руху та надано строк для усунення недоліків: протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 320 грн. 00 коп.; протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали шляхом надання суду заяви про поновлення строку на апеляційне оскарження із зазначенням причин поважності пропуску цього строку.

До суду апелянтом була подана заява про відстрочення сплати судового збору, у зв'язку із складним матеріальним становищем.

Згідно ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічні вимоги зазначені у ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

У п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Натомість, апелянтом не надано доказів неспроможності сплатити судовий збір (неплатоспроможності апелянта), а тому заява про відстрочення сплати судового збору є необґрунтованою і в її задоволенні слід відмовити.

Керуючись ст. 82 ЦПК України -

У Х В А Л И Л А:

У задоволенні заяви відповідача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Продовжити відповідачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з дня отримання ухвали шляхом надання суду апеляційної інстанції оригіналу квитанції про сплату судового збору у розмірі 320 грн. 00 коп.

Роз'яснити, що у разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.А. Кравець