У Х В А Л А

Справа № 634/390/17

Провадження № 2/634/196/17

"15" травня 2017 р.

Суддя Сахновщинського районного суду Харківської області Зимовський О.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

12 травня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, а саме: в позовній не зазначено ціну позову.

Згідно з п. 4 ч. 2 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити - ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Так позивачем заявлено вимогу майнового характеру про визнання права власності на 1/2 частину будинку, тому позивачу необхідно сплатити суму судового збору виходячи з 1/2 частини вартості майна.

Згідно п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем не зазначена ціна позову, суд позбавлений можливості визначити розмір судового збору за вимогу майнового характеру у відповідності до ч. 2 ст. 80 ЦПК України.

Пунктом 16 постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року розяснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст.80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України такий обовязок покладається на позивача.

Крім того, згідно вимог ч. 1 ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Тому, щодо витребування у відповідача копії будинкової книги суд розяснює заявнику, що вона має право звернутися до суду з клопотанням про витребування доказів із зазначенням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

За таких обставин, відповідно ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного та керуючись ст. 121 ЦПК України , -

П О С ТА Н О В И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків позову, а саме для визначення ціни позову в пять днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позову без руху, в разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважитися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:

Копія вірна. Суддя: