РІШЕННЯ

Іменем України

06.04.2017 Франківський районний суд м.Львова

в складі:

Головуючого-судді Лозинського Б.М.

за участі секретаря судових засідань- Бугайчук В.М.

позивача- ОСОБА_1

представника третьої особи- ОСОБА_12

представника третьої особи- ОСОБА_10

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за позовом ОСОБА_1 до Львівської міської ради, за участі третіх осіб- ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про поновлення строку на прийняття спадщини, суд,-

в с т а н о в и в:

позивач звернувся з позовом в суд до відповідача- Львівської міської ради, за участі третіх осіб- ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про поновлення строку на прийняття спадщини.

В обґрунтування позову покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 у селі Зимна Вода Пустомитівського району Львівської області померла її мати ОСОБА_7. ЇЇ мати була співвласницею квартири АДРЕСА_1. Після смерті матері відкрилася спадщина у зв'язку з чим, позивач має намір успадкувати належну її матері частку квартири АДРЕСА_1, однак не подала заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк, так як не була обізнана про наявність спадкового майна. Просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини тривалістю три місяці.

Позивач у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити у повному обсязі. Пояснила, що її матір була співвласницею квартири АДРЕСА_1. Після смерті матері відкрилась спадщина і була заведена спадкова справа, про що вона дізналась від приватного нотаріуса Нор Н.М. в січні 2016 року. Брат позивача ОСОБА_6 після смерті матері повідомив її, що усе своє майно мати подарувала йому за життя, чим ввів її в оману і через це, вона не зверталася з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що у матері не було майна, яке би було об'єктом спадкування.

Представник відповідача Львівської міської ради у судове засідання не з'явився, хоча належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, що рекомендованим повідомленням про вручення стверджується про вручення судової повістки, про причини своєї неявки не повідомив, а тому суд у відповідності до ст. 169 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у його відсутності на підставі наявних у справі доказів.

В судовому засідання третя особа ОСОБА_9 29.08.2016 позов просила задовольнити.

Третя особа- ОСОБА_6. у судове засідання не з'явився подав до суду заперечення проти позову, в задоволенні такого просив відмовити. Уповноважені ним представники- ОСОБА_12 та ОСОБА_10 в судовому засіданні проти позову заперечили, вважають такий безпідставним та необґрунтованим. Причина пропуску позивачем строку подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_7 не може бути поважною, так як не пов'язана з об'єктивними, непереборними та істотними труднощами для вчинення необхідних дій спадкоємцем. Вважають такий позов безпідставним та таким, що не підлягає до задоволення.

Третя особа- ОСОБА_3 у судове засідання не з'явилася, подала до суду 31.10.2016 заяву про слухання справи у її відсутності, просить суд в позові відмовити.

Третя особа- ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилася подала до суду 17.08.2016 заяву про слухання справи у її відсутності, просить позов задовольнити.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши дійсні обставини справи та перевіривши докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що в задоволені позову слід відмовити з огляду на таке.

Як випливає з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_7, про що 11.06.2014 складено відповідний актовий запис за № 484, що підтверджується повторно виданим 23.02.2016 Франківським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції /аркуш справи 11/.

Той факт, що ОСОБА_7 є матір'ю ОСОБА_1 підтверджується виданим 26.09.1949 Комарнівським Дайбюро ЗАГС свідоцтвом про народження Серії НОМЕР_1, актовий запис №26 /аркуш справи 9/.

Дана квартира 09 березня 2011 року була приватизована на померлу ОСОБА_7, ОСОБА_6, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_7, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № 235897 /аркуш справи 44/.

Після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_7 відкрилась спадщина, зокрема у вигляді: 1/5 (одної п'ятої) ідеальної частки квартири АДРЕСА_1.

Між тим, після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_1 не встигла в шестимісячний термін, що встановлений ст.1270 Цивільного кодексу України, звернутися до нотаріальної контори за оформленням та отриманням свідоцтва про право на спадщину за законом, а тому звернулась до суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

За твердженням позивача, нею був пропущений установлений законом шестимісячний строк прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_7, оскільки її брат ОСОБА_6 після смерті матері повідомив її, що усе своє майно мати подарувала йому за життя. Вважає, що ОСОБА_6 ввів позивача в оману, і через те, вона не зверталась з відповідною заявою про прийняття спадщини, оскільки вважала, що у матері не було майна, яке би було об'єктом спадкування. На думку позивача це і є поважною причиною пропуску відповідного строку.

Відповідно до ч.1, 3 ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Згідно з ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За змістом статті 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

Якщо у спадкоємця не було перешкод для подання заяви, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визнання додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Аналогічна правова позиція міститься у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 4 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16) .

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що під час вирішення питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому, необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Отже, прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власного волевиявлення. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.

З огляду на встановлені обставини, позивач ОСОБА_1 є дочкою померлої ОСОБА_7, а отже спадкоємцем першої черги за законом. Разом з померлою матір'ю в квартирі АДРЕСА_1 не проживала. Таким чином, відповідно до наведених вище положень ЦПК України для набуття прав щодо вступу в спадщину, на спадкоємця покладається вимога подати відповідну заяву про прийняття спадщини у шестимісячний строк.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини, суд вважає їх такими, що об'єктивно не вплинули на можливість вираження позивачем, як спадкоємцем волі та волевиявленню щодо вступу у спадщину, оскільки ОСОБА_1 не вчинила протягом шестимісячного строку для подання відповідної заяви жодних дій, які б свідчили про її намір для прийняття спадщини. Водночас, суд бере до уваги, що позивач знала про смерть своєї матері та наявність в неї спадкового майна, а отже, усвідомлювала себе спадкоємцем. Таким чином, ОСОБА_1 могла у інший визначений законом спосіб вчинити дії спрямовані на прийняття спадщини, зокрема, надіслати нотаріально завірену заяву поштою.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Виходячи із змісту ч. 1 ст. 57 ЦПК України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Зважаючи на викладене вище, оцінюючи належність, допустимість і достовірність доказів, враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач, як на підставу для задоволення позову, не знайшли свого підтвердження у судовому засіданні, оскільки не ґрунтуються на достатніх, належних та допустимих доказах, а тому суд дійшов висновку, що позовні вимоги задоволенню не підлягають.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 169, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в :

в задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до Львівської міської ради, за участі третіх осіб- ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про поновлення строку на прийняття спадщини - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення виготовлено в нарадчій кімнаті в єдиному примірнику.

Суддя Франківського

районного суду м.Львова: Б.М. Лозинський