Справа № 589/3961/17
Провадження № 2/589/1389/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 грудня 2017 року

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Курбанової А.Р.

за участю секретаря судового засідання Нагорної Н.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Каліївської сільської ради Шосткинського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до Шосткинського міськрайонного суду Сумської області з позовом до виконавчого комітету Каліївської сільської ради Шосткинського району Сумської області про визначення додаткового строку в два місяці для прийняття спадщини за законом, що відкрилася після смерті його матері - ОСОБА_2. В обґрунтування позову посилався на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла його мати - ОСОБА_2, яка за своє життя мала право на земельні ділянки, а саме: земельну ділянку площею 4,20 гектарів, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва та земельну ділянку площею 2,00 гектарів, для ведення особистого селянського господарства. Обидві земельні ділянки знаходяться на території Каліївської сільської ради. Оскільки ОСОБА_2 за життя заповіт не склала, спадкоємцем першої черги за законом є позивач. Але позивач пропустив строк на звернення з заявою про прийняття спадщини через тяжке матеріальне становище і відсутність коштів на оформлення спадщини. На даний час у нього виникла така можливість, а тому він одразу звернувся до суду для продовження строку прийняття спадщини.

В судове засідання позивач не з'явився. Представник позивача подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити.

Відповідач, належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, правом на участь у судовому засіданні свого представника не скористався, подав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги визнав.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про необхідність задоволення позовних вимог, з огляду на наступне.

Згідно з копією свідоцтва про народження від 26.02.1966 позивач ОСОБА_1 є сином ОСОБА_3 та ОСОБА_2 (а.с. 7).

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 від ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.5).

Після смерті ОСОБА_2 відкрилася спадщина на належні їй на праві власності земельні ділянки, а саме: земельну ділянку площею 4,20 гектарів з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка знаходиться на території Каліївської сільської ради, що підтверджується копією Державного акту на право приватної власності на землю, серії НОМЕР_2 та земельну ділянку площею 2,00 гектарів з цільовим призначенням для ведення особистого селянського господарства, яка знаходиться на території Каліївської сільської ради, що підтверджується копією Державного акту на право власності на земельну ділянку, серії НОМЕР_3 від 25.12.2003 (а.с. 10-11).

За життя ОСОБА_2 заповіту не складала, що підтверджується довідкою виданою виконкомом Каліївської сільської ради Шосткинського району Сумської області від 19.07.2017 за №140 (а.с.6), спадщину після смерті ОСОБА_2 позивач не прийняв, оскільки на момент смерті разом із нею зареєстрований не був і заяву про прийняття спадщини не подавав.

З інформаційної довідки із спадкового реєстру від 24.11.2017 вбачається, що після смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась, спадкоємці для прийняття спадщини в нотаріальну контору не звертались (а.с.16-17).

Згідно зі ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

В свою чергу, згідно з ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Наведене у сукупності дозволяє суду дійти висновку, що позивач є спадкоємцем першої черги після своєї матері ОСОБА_2

Нормою ч. 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.

За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п. 24 постанови Пленуму № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» Верховний Суд України роз'яснив, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У даному випадку суд приймає до уваги причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини через скрутне матеріальне становище і визнає її поважною. Наявність даних обставин підтверджено відомостями з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України від 28.11.2017, а також копією трудової книжки ОСОБА_1, з яких вбачається, що позивач хоча і був працевлаштованим, однак його доходи були незначними.

Крім того, розглядаючи питання про можливість встановлення додаткового строку для прийняття спадщини суд бере до уваги те, що з заявою про відмову від спадщини в нотаріальну контору позивач не звертався, а інших живих спадкоємців, які б прийняли спадщину після смерті ОСОБА_2, судом не встановлено.

На підставі викладеного, враховуючи те, що відновлення права на прийняття спадщини позивачем не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, а також те, що відповідач не заперечував проти задоволення позову, суд приходить висновку, що позовні вимоги щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є законними та обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Враховуючи, що позивачем заявлено клопотання залишити судові витрати по справі на ними, суд залишає судові витрати за фактично понесеними.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1223, 1261, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 4, 5, 12, 76-81,83, 141, 206, 223, 258, 259, 263-268 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк в два місяці після набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за законом, яка відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_2 року після смерті ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Апеляційного суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його складення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Повне судове рішення складено 18.12.2017 р.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області А.Р.Курбанова