В справі № 760/2557/17-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 листопада 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря- Хілюк І.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, 3-я особа: Відділ питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Солом»янської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання таким, що втратив право користуватися жилим приміщенням, суд

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з позовом і просять визнати відповідача таким, що втратив право користуватися жилим приміщенням.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.157 ЦПК України суд має розглянути справу протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі - одного місяця.

Встановлено, що провадження в справі відкрито судом 03 березня 2017 року.

Позивачі двічі підряд, а саме 05 жовтня 2017 року та 16 листопада 2017 року в судові засідання не з»явилися, про час розгляду справи повідомлялися належним чином, про що свідчать зворотні поштові повідомлення в матеріалах справи.

Про причини неявки суд до відома не поставили.

За змістом ч.3 ст.169 ЦПК України та п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України позовна заява залишається судом без розгляду за таких умов у сукупності: а/ належного повідомлення позивача про час і місце проведення судового розгляду; б/ позивач повторно не з»явився в судове засідання; в/від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Згідно з п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Тобто, з точки зору цивільного процесуального законодавства України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов»язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов»язки.

Являючись ініціатором даного судового провадження, володіючи інформацією про відкриття провадження в справі та прийняття її до провадження суду, позивачі у судові засідання двічі не з»являються, заяви про розгляд справи в їх відсутності не подали.

Виходячи з викладеного вище, враховуючи нормативне регулювання даного питання національним та європейським законодавством, суд приходить до висновку про залишення позову без розгляду.

Керуючись ст.ст.27,31,157, 207 ч.1 п.3 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання таким, що втратив право користуватися жилим приміщенням залишити без розгляду.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання

копії ухвали.

Суддя Л. А. Шереметьєва