Справа №: 398/3765/16-ц
провадження №: 2/398/791/17
РІШЕННЯ

Іменем України

"07" квітня 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого судді Ковальової О.Б.

при секретарі Дудченко О.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1, в інтересах якого діє за довіреністю ОСОБА_2 до Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

15.11.2016 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини від ОСОБА_3, яка померла 05.01.2008 року, в два місяці, пропущений з поважних причин.

Позов мотивує тим, що 05.01.2008 року померла ОСОБА_3, після її смерті відкрилась спадщина на належне їй майно, в тому числі на земельну ділянку, площею 5,65 га, що розташована на території Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акта про право власності на земельну ділянку серії КР № 047809.

За життя ОСОБА_3 на нього склала заповіт, посвідчений 05.08.2002 року секретарем Новопразької селищної ради. 08.01.2008 року він звернувся до секретаря Новопразької селищної ради, з приводу зясування послідовності оформлення спадкових справ. Секретарем селищної ради було оформлено заяву про прийняття спадщини, один екземпляр якої видано йому на руки, але про те, що дана заява повинна бути ним зареєстрована у нотаріуса, йому не повідомили, а тому зважаючи на свою необізнаність, він був впевнений, що прийняв спадщину.

Інших спадкоємців немає. Спадкова справа у нотаріальній конторі не заведена. Фактично пропуск ним строку для прийняття спадщини був зумовлений в т.ч. віддаленістю його проживання від місця відкриття спадщини та незнанням українського спадкового законодавства, оскільки він є громадянином ОСОБА_4 Федерації.

Посилаючись на ч.3 ст.1272 ЦК України, просить його вимоги задовольнити.

Позивач надав довіреність від 18.10.2016 року на ОСОБА_2 представляти його інтереси в суді, яка про день, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином. Від ОСОБА_2 до суду надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та його представника, де вказано, що на позовних вимогах наполягають. На судовий розгляд справи відповідач не зявився, але надіслав заяву про розгляд справи у відсутності представника Новопразької селищної ради.

За таких обставин, суд ухвалив провести розгляд справи у їх відсутність, постановивши рішення на підставі наявних матеріалів справи.

Згідно ч.2 ст.197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до діючого законодавства, суд розглядає справу в межах заявлених вимог і ч.,ч.1, 4 ст.60 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст.61 цього Кодексу. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

Згідно ч. ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно із ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною 1 ст. 1270 ЦК України встановлено шестимісячний строк для прийняття спадщини, який починається з часу відкриття спадщини (день смерті особи).

Статтею 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Разом з цим, законом закріплено, що за письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини або ж за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).

Судом встановлено, що 05 січня 2008 року померла ОСОБА_3. На момент її смерті разом з нею ніхто не проживав та не був зареєстрований.

Після її смерті відкрилась спадщина на земельну ділянку, площею 5,65 га, що розташована та території Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області, яка належала спадкодавцю на підставі Державного акта про право власності на земельну ділянку серії КР № 047809.

За життя ОСОБА_3 05.08.2002 року склала заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті зробила розпорядження, що все її рухоме і нерухоме майно, належне їй на день смерті, де б воно не було і з чого б воно не складалося, заповіла ОСОБА_1. Даний заповіт був посвідчений секретарем Новопразької селищної ради 05.08.2002 року, зареєстровано в реєстрі за № 301.

08.01.2008 року позивач звернувся до секретаря Новопразької селищної ради, де оформив заяву про прийняття спадщини та про видачу свідоцтва, де секретар Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області засвідчив справжність підпису ОСОБА_1 та встановив особу ОСОБА_1, котрий підписав дану заяву, що зареєстровано в реєстрі за №2. Але в подальшому дану заяву до нотаріальної контори не подав.

Коли позивач в 2016 році звернувся до нотаріуса, то отримав листа від 20.07.2016 року, де нотаріус Олександрійської районної державної нотаріальної контори йому повідомив, що не вправі видати йому свідоцтво про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_3, так як він не подав до Олександрійської районної державної нотаріальної контори на протязі 6-ти місяців з дня смерті спадкодавця заяви про прийняття спадщини, тобто він пропустив встановлений законодавцем шестимісячний строк для прийняття спадщини, зі спадкодавцем на момент його смерті разом не був зареєстрований.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини вважаються причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій для прийняття спадщини.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Обґрунтовуючи свої вимоги щодо визначення додаткового строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_3, позивач вважав причину пропуску строку прийняття ним спадщини поважними, мотивуючи її тим, що ще до закінчення шестимісячного строку після смерті спадкодавця він звернувся до секретаря Новопразької селищної ради з приводу зясування послідовності оформлення спадкових прав. Вказує, що секретарем селищної ради було оформлено заяву на прийняття спадщини, один екземпляр якої видано йому на руки, але про те, що дана заява має бути зареєстрована в нотаріуса йому ніхто не повідомив, тому зважаючи на його необізнаність він вважав, що таким чином спадщину прийняв .

Матеріалами справи підтверджено, що позивач є громадянином ОСОБА_4 Федерації, постійно там проживає.

Відповідно до ст. 71 Закону України «Про міжнародне приватне право» спадкування нерухомого майна регулюється правом держави, на території якої знаходиться це майно, а майна, яке підлягає державній реєстрації в Україні - правом України.

Статтею 45 Конвенції про правову допомогу і правові відносини у цивільних сімейних і кримінальних справах укладеної у Мінську 22.01.1993, ратифікованої Законом України № 240/94-ВР від 10.11.1994 визначено, що право спадкування майна, крім випадку, передбаченого пунктом 2 цієї статті, визначається за законодавством Договірної Сторонні на території якої спадкоємець мав останнє постійне місце проживання. Тоді як, право спадкування нерухомого майна визначається за законодавством Договірної Сторони, на території якої знаходиться це майно.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку про те, що оскільки, спадковим майном після смерті ОСОБА_5 є земельна ділянка, то її спадкування визначається згідно українського законодавства.

Н аведені позивачем причини пропуску строку прийняття спадщини не можуть бути визнані об'єктивними, непереборними та істотними.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку про те, що оскільки позивачем пропущено строк прийняття спадщини з причин, які не є об'єктивними, непереборними та істотними, а відтак не є й поважними, то законні підстави для задоволення заявленої вимоги про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відсутні, оскільки у спадкоємця не було перешкод для подання заяви та отримання відповідної консультації у юриста, але він не скористався правом на прийняття спадщини через свою юридичну необізнаність.

Відповідно до ст.88 ЦПК України понесені витрати по сплаті судового збору відшкодуванню не підлягають.

Керуючись ст., ст. 10, 60, 88, 212, 213, 214 - 215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_1, в інтересах якого діє за довіреністю ОСОБА_2 до Новопразької селищної ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку на прийняття спадщини, - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення до апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: