АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Лазаренко В.В.
У Х В А Л А

15 листопада 2017 року суддя Апеляційного суду м. Києва Кравець В.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалах Апеляційного суду м. Києва від 03 листопада 2017 року про поновлення строку на апеляційне оскарження та про залишення апеляційної скарги без руху у справі за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 07 серпня 2017 року про визнання неподаною та повернення заяви у справі за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалами Апеляційного суду м. Києва від 03 листопада 2017 року поновлено строк на апеляційне оскарження та залишено апеляційну скаргу без руху з наданням строку для усунення недоліків.

14.11.2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описок в ухвалах Апеляційного суду м. Києва від 03 листопада 2017 року.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що у вступних частинах постановлених ухвал у повторених фразах «… за заявою ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення…», не вказано самого змісту факту, який потрібно встановити допустивши описку, яка має істотне значення для вирішення поданої ним заяви.

Вважає, що допущена описка дає можливість вільно трактувати та спотворювати його наміри по встановленню судом факту проживання від народження та членства в Колгоспному дворі ОСОБА_1 в селищі Березань, за первинною адресою, АДРЕСА_1, що має юридичне значення.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення, в резолютивній частині будь-яка описка має істотне значення, оскільки вона може утруднити виконання рішення.

З матеріалів справи убачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив встановити факт його проживання та членства в Колгоспному дворі від народження ІНФОРМАЦІЯ_1 за адресою: АДРЕСА_1 (АДРЕСА_2), який має юридичне значення.

Для того щоб правильно застосувати норми матеріального та процесуального права, суду необхідно, по-перше, правильно кваліфікувати спірні (безспірні) правовідносини і, по-друге, правильно витлумачити і застосувати норму матеріального права до конкретних правовідносин.

Згідно зі ст. 210 ЦПК ухвала суду як акт-документ складається з вступної, описової, мотивувальної і резолютивної частин.

У вступній частині ухвали зазначаються: час та місце її постановлення; прізвища та ініціали судді (суддів - при колегіальному розгляді); прізвище та ініціали секретаря судового засідання; ім'я (найменування) сторін та інших осіб, які брали участь у справі; предмет вимог.

За предметом позову (заяви) визначається юрисдикція суду по розгляду даної справи, проводиться класифікація на окремі категорії справ.

Таким чином, заява ОСОБА_1 відноситься до категорії справ, що розглядатися за правилами Глави 6 Цивільно-процесуального кодексу України - встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Отже, суд не знаходить підстав для виправлення описок з огляду на їх відсутність.

Керуючись ст. 219 ЦПК України колегія суддів -

У Х В А Л И Л А :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описок в ухвалах Апеляційного суду м. Києва від 03 листопада 2017 року про поновлення строку на апеляційне оскарження та про залишення апеляційної скарги без руху - відмовити.

Ухвала набирає законної сили, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Суддя В.А. Кравець