Справа № 368/1607/17
Провадження: № 2/368/701/17
Рішення

Іменем України

"22" грудня 2017 р. Кагарлицький районний суд Київської області в складі:

Головуючий суддя - Закаблук О.В.

При секретарі судового засідання - Широкоступ К.М.

- розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, - Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий союз», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо - транспортної пригоди, суд, -

В С Т А Н О В И В :

21.11.2017 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, - Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий союз», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо - транспортної пригоди, в якій позивач просив суд винести рішення, на підставі якого:

- стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1, код НОМЕР_1, 23372,75 (двадцять три тисячі сімдесят дві) грн.. 75 коп. матеріальної шкоди, завданої пошкодженням автомобіля;

- стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1, код НОМЕР_1, 10000 (десять тисяч) грн.. 00 коп. в рахунок відшкодування моральної шкоди у зв»язку з пошкодженням автомобіля;

- стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1, код НОМЕР_1, 800 (вісімсот) грн. витрат на проведення експертного дослідження та складання висновку судовим експертом;

- стягнути з ОСОБА_2, на користь ОСОБА_1, код НОМЕР_1, судові витрати у вигляді витрат на правову допомогу та судового збору.

21.11.2017 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 11 - 1 ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

22.11.2017 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України винесено ухвалу про відкриття провадження у справі, та призначено справу до судового розгляду.

В судове засідання, яке відбулося 22.12.2017 року, позивач ОСОБА_3 не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява, в якій позивач просив суд слухати справу без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, в разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення.

В судове засідання, яке відбулося 22.12.2017 року, відповідач ОСОБА_2 не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином шляхом поміщення оголошення в газету «Урядовий Кур»єр» № 236 (6105) від 14 грудня 2017 року.

В судове засідання, яке відбулося 22.12.2017 року, представник третьої особи, - Приватного акціонерного товариства «Європейський страховий союз» не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 247 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та позовні вимоги задовольнити, шляхом винесення заочного рішення, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Що стосується винесення заочного рішення, то, відповідно, враховуючи вищевикладені обставини судом винесено ухвалу про проведення заочного розгляду справи на підставі Глави 11 ЦПК - «Заочний розгляд справи».

Згідно ст. 280 ЦПК України, - умови заочного розгляду справи:

1 Суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів за одночасного існування таких умов:

- відповідач належним чином повідомлений про дату, час і місце судового засідання;

- відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин або без повідомлення причин;

- відповідач не подав відзив;

- позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

У разі зміни позивачем предмета або підстави позову, зміни розміру позовних вимог суд відкладає судовий розгляд для повідомлення про це відповідача.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач ОСОБА_2 повідомлений судом належним чином про день, час та місце слухання справи, не повідомив про причини своєї неявки, відповідно, його неявку в судове засідання суд визнає як таку, яка є неповажною, не подав відзив на позовну заяву.

Згідно ст. 281 ЦПК України, - порядок заочного розгляду справи:

1. Про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

2. Розгляд справи і ухвалення рішення проводяться за правилами загального чи спрощеного позовного провадження з особливостями, встановленими цією главою.

Згідно ст. 282 ЦПК України, - форма і зміст заочного рішення:

1. За формою і змістом заочне рішення повинно відповідати вимогам, встановленим статтями 263 і 265 цього Кодексу, і, крім цього, у ньому має бути зазначено строк і порядок подання заяви про його перегляд.

Згідно ст. 283 ЦПК України, - повідомлення про заочне рішення:

1. Відповідачам, які не з'явилися в судове засідання, направляється копія заочного рішення в порядку, передбаченому статтею 272 цього Кодексу.

Згідно ч. 5 ст. 272 ЦПК України, вручення судового рішення:

- учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складання у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні, та застосування до них норм права.

01.09.2017 р. близько 19 год 00 хв. на 78 км автодороги Київ-Знамянка, за участю автомобіля «Фольксваген 70X02А», д.н.з. НОМЕР_2. яким керував ОСОБА_2 (далі - відповідач) га автомобіля «Фіат Албеа» д.н.з. НОМЕР_3 який належить і яким керував ОСОБА_3 (далі-Позивач), сталося ДТП, в результаті якого автомобіль Позивача отримав механічні пошкодження.

У зв'язку з порушенням Відповідачем Правил дорожнього руху України, а саме Відповідач не обрав безпечну швидкість, при цьому не дотримався безпечної дистанції, при виникненні небезпеки руху, яку водій об'єктивно спроможний виявити, не вжив заходів для зменшення швидкості, аж до повної зупинки, допустив зіткнення з автомобілем «ФІАТ АЛБЕА», д.н.з. НОМЕР_5.

Працівниками Кагарлицького ВП Обухівського ВП ГУ НП в Київській області на відповідача було складено протокол про адміністративне правопорушення за ст. 124 КУпАП та передано на розгляд Кагарлицького районного суду Київської області.

11.10.2017 року Кагарлицьким районним судом Київської області була винесена постанова у справі № 368/1158/17, відповідно до якої відповідача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопршуення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Автомобіль «ФІАТ АЛБЕА», д.н.з. НОМЕР_5 під час зіткнення з автомобілем «Фольксваген 70X02А», д.н.з. НОМЕР_2. яким керував відповідач, був пошкоджений, а саме, - отримав механічні пошкодження.

Слід зазначити, що цивільно - правова відповідальність винного у ДТП, тобто, відповідача, була застрахована згідно полісу обов»язкової цивільної відповідальності власників наземних транспортних засобів.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховим випадком є дорожньо-транспортна пригода, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно-правова відповідальність особи відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров'ю та/або майну потерпілого

Положення статті 22 Закону України «Про обов'язкове страхування цивільне правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» передбачає, що у разі настання страхового випадку страховик у межах страхових сум, зазначених у страховому полісі, відшкодовує у встановленому цим Законом порядку оцінену шкоду, заподіяну внаслідок оорожньо-транспортної пригоди життю, здоров'ю, майну третьої особи

Згідно ст. 9 Закону страхова сума - це грошова сума, у межах якої страховик зобов'язаний здійснити виплату страхового відшкодування відповідно до умов договору страхування.

Згідно ст. 979 Цивільного кодексу України за договором страхування одна сторона (страховик) зобов'язується у разі настання певної події (страхового випадку) виплатити другій стороні (страхувальникові) або іншій особі, визначеній у договорі, грошову суму (страхову виплату), а страхувальник зобов'язується сплачувати страхові платежі та виконувати інші умови договору.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 988 Цивільного кодексу України страховик зобов»язаний у разі настання страхового випадку здійснити страхову виплату у строк, встановлений в договорі.

У відповідності до п. 3 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про страхування» страховик зобов'язаний при настанні страхового випадку здійснити страхову виплату або виплату страхового відшкодування у передбачений договором строк.

Відповідно до ст. 36.2 ЗУ «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» страховик (МТСБУ) протягом 15 днів з дня узгодження ним розміру страхового відшкодування з особою, яка має право на отримання відшкодування, та наявності документів, зазначених у статті 35 цього Закону, повідомлення про дорожньо-транспортну пригоду, але не пізніш як через 90 днів з дня отримання заяви про страхове відшкодування зобов'язаний у разі визнання ним вимог заявника обгрунтованими - прийняти рішення про здійснення страхового відшкодування (регламентної виплати), та виплатити його.

Страховик має право здійснювати виплати без проведення експертизи (у тому числі шляхом перерахування коштів особам, які надають послуги з ремонту пошкодженого майна), якщо результатами проведеного ним огляду пошкодженого майна страховик і потерпілий досягли згоди про розмір та спосіб здійснення страхового відшкодування і не наполягають на проведенні оцінки, експертизи пошкодженого майна.

Судовим експертом Петрушанком В Ф. було проведено огляд автомобіля Позивача з метою виявлення заподіяних пошкоджень та визначення розміру заподіяної шкоди. За результатами огляду було визначено розмір матеріального збитку в сумі 23372,75 гривень.

Однак, на даний час страховою компанією не виплачено Позивачу страхове відшкодування в розмірі матеріального збитку в сумі 23372,75 гривень, проте, це не позбавляє права Позивача на звернення до суду із вимогами про відшкодування заподіяної шкоди безпосередньо із Відповідача, як винуваться ДТП.

Верховний суд України в своїй постанові від 26.10.2016 р. у справі №6- 954цс16 дійшов наступної правової позиції.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 50 ЦК України зобов'язанням с правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.

За статтею 1187 ЦК України джерелом підвищеної небезпеки є діяльність, пов 'язана з використанням, зберіганням або утриманням транспортних засобів, механізмів та обладнання, використанням, зберіганням хімічних, радіоактивних, вибухо- і вогненебезпечних та інших речовин, утриманням диких звірів, службових собак та собак бійцівських порід, тощо, що створює підвищену небезпеку для особи, яка цю діяльність здійснює, та інших осіб. Шкода, завдана джерелом підвищеної небезпеки, відшкодовується особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, і ним речове право, договір підряду оренди тощо) володіє транспортним засобом, механізмом, іншим об'єктом, використання, зберігання або утримання якого створює підвищену небезпеку.

Шкода, завдана внаслідок взаємодії кількох джерел підвищеної небезпеки відшкодовується на загальних підставах, зокрема, шкода, завдана одній особі з вини іншої особи, відшкодовується винною особою (пункт 1 частини першої статті 1188 ЦК України).

Згідно зі статтею 1192 ЦК У країни з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов 'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж poду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.

Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних от відновлення пошкодженої речі.

З огляду на зазначені положення ЦК України факт завдання шкоди майну потерпшого жерелом підвищеної небезпеки, якщо ця особа (потерпілий) не перебувають в договірних правовідносинах з особою, яка завдала шкоди, та/або якщо завдано, такого роду шкоди не пов'язане з виконанням цими особами обов'язків за договором породжує виникнення позадоговірного, деліктного зобов 'язання.

Воно виникає з факту завдання шкоди й припиняється належаним виконанням у момент відшкодування потерпілому шкоди в повному обсязі особою, яка її завдала. Сторонами деліктного зобов»язання класично виступають потерпілий (кредитор) і особа, яка завдала шкоди (боржник).

За загальним правилом відповідальність за шкоду несе боржник - особа, яка завдала шкоди Якщо шкода завдана джерелом підвищеної небезпеки (зокрема, діяльністю щодо використання, зберігання та утримання транспортного засобу), така шкода відшкодовується володільцем джерела підвищеної небезпеки - особою, яка на відповідній правовій підставі (право власності, інше речове право, договір підряду, оренди, тощо) володіє транспортним засобом (частина друга статті 1187 ЦК України).

Разом з тим, правила регулювання деліктних зобов'язань допускають можливість відшкодування завданої потерпілому шкоди не безпосередньо особою, яка завдала шкоди, а іншою особою, якщо законом передбачено такий обов язок.

Так, відповідно до статті 999 ЦК України законом може бути встановлений обов 'язок фізичної або юридичної особи бути страхувальником життя, здоров'я, майна або відповідальності перед іншими особами за свій рахунок чи за рахунок заінтересованої особи (обов'язкове страхування).

До відносин, що випливають з обов'язкового страхування, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено актами цивільного законодавства.

До сфери обов»язкового страхування належить цивільно - правова відповідальність власників наземних транспортних засобів згідно зі спеціальним Законом України від 1 липня 2004 року № 1966 - IV «Про обов'язкове страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів» (далі Закон № 1961- IV).

Метою здійснення обов»язкового страхування цивільно - правової відповідальності Закон Закон № 1961- IV (стаття 3) визначає забезпечення відшкодування шкоди, заподіяної життю, здоров'ю та або майну потерпілих внаслідок ДТП, а також захист майнових інтересів страхувальників. Об'єктом обов'язкового страхування цивільно-правової відповідальності є майнові інтереси, що не суперечать законодавству України, пов'язані з відшкодуванням особою, цивільно-правова відповідальність якої застрахована, шкоди, заподіяної життю, здоров'ю, майну потерпілих внаслідок експлуатації забезпеченого транспортного засобу (стаття 5 Закону № 1961-IV).

Згідно зі статтею 6 Закону .№ 1961-IV страховим випадком є ДТП, що сталася за участю забезпеченого транспортного засобу, внаслідок якої настає цивільно- правова відповідальність особи, відповідальність якої застрахована, за шкоду, заподіяну життю, здоров 'ю та/або майну потерпілого.

За змістом Закону № 1961-IV (статті 9, 22-31, 35, 36) настання страхового випадку (скоєння ДТП) є підставою дня здійснення страховиком виплати страхового відшкодування потерпілому відповідно до умов договору страхування та в межах страхової суми. Страховим відшкодуванням у цих межах покривається оцінена шкода, заподіяна внаслідок ДТП життю, здоров»ю, майну третьої особи, в тому числі й шкода, пов'язана зі смертю потерпілого. Для отримання страхового відшкодування потерпіла чи інша особа, яка має право на його отримання подає страховику заяву про страхове відшкодування. Таке відшкодування повинне відповідати розміру оціненої шкоди, але якщо розмір заподіяної шкоди перевищує страхову суму, розмір страхової виплати за таку шкоду обмежується зазначеною страховою сумою.

З огляду на зазначене сторонами договору обов 'язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів є страхувальник та страховик. При цьому договір укладається з метою забезпечення прав третіх осіб (потерпілих) на відшкодування шкоди, завданої цим третім особам унаслідок скоєння ДТП за участю забезпеченого транспортного засобу.

Завдання потерпілому внаслідок ДТП шкоди особою, цивільна відповідальність якої застрахована, породжує деліктне зобов»язання, в якому право потерпілого (кредитора) вимагати відшкодування завданої шкоди в повному обсязі кореспондується з відповідним обов»зком боржника (особи, яка завдала шкоди).

Водночас, така ДТП слугує підставою для виникнення договірного зобов'язання згідно з договором обов»язкового страхування цивільно-правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, в якому потерпілий так само має право вимоги до боржника - в договірному зобов»язанні ним є страховик.

Разом з тим, зазначені зобов»язання не виключають одне одного. Деліктне зобов'язання - первісне, основне зобов»язання, в якому діє загальний принцип відшкодування шкоди в повному обсязі, підставою його виникнення є завдання шкоди.

Натомість страхове відшкодування - виплата, яка здійснюється страховиком відповідно до умов договору, виключно в межах страхової суми та в разі, якщо подія, внаслідок якої завдано шкоди буде кваліфікована, як страховий випадок.

Неодержання потерпілим страхового відшкодування за договором (або його одержання, якіцо страхового відшкодування недостатньо для повного покриття шкоди) не обов'язково припиняє деліктне зобов'язання, й особа, яка завдала шкоди, залишається зобов 'язаною.

При цьому потерпілий не є стороною договору страхування цивільно- правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, але наділяється правами за договором: на його, третьої особи, користь страховик зобов»язаний виконати обов»язок зі здійснення страхового відшкодування.

Особа здійснює свої права вільно, на власний розсуд (частина перша статті 12 ЦК України). Особа не може бути примушена до дій, вчинення яких не є обов»язковим для неї (частина друга статті 14 цього Кодексу).

Відповідно до статті 511 ЦК України зобов'язання не створює обов'язку для третьої особи. У випадках, встановлених договором, зобов 'язання може породжувати для третьої особи права щодо боржника та (або) кредитора.

Згідно із частинами першою та четвертою статті 636 ЦК України договором на користь третьої особи є договір, в якому боржник зобов'язаний виконати свій обов язок на користь третьої особи, яка встановлена або не встановлена в договорі. Якщо третя особа відмовилася відправа, наданого їй на підставі договору, сторона, яка уклала договір на користь третьої особи, може сама скористатися цим правом, якщо інше не випливає із суті договору.

З огляду на зазначене право потерпілого на відшкодування шкоди за рахунок особи, яка завдала шкоди, є абсолютним і не може бути припинене чи обмежене договором, стороною якого потерпілий не був, хоч цей договір і укладений на користь третіх осіб. Закон надає потерпілому право одержати страхове відшкодування, але не зобов»язує одержати його. При цьому відмова потерпілого від права на одержання страхового відшкодування за договором не припиняє його права на відшкодування шкоди в деліктному зобов»язанні.

Таким чином, потерпілому, як кредитору належить право вимоги в обох видах зобов'язань - деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права: а) шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди;

б) шляхом звернення до страховика, у якого особа, яка завдала шкоди, застрахувала свою цивільну відповідальність, з вимогою про виплату страхового відшкодування;

в) шляхом звернення до страховика та в подальшому до особи, яка завдала шкоди, за наявності передбачених статтею 1192 ЦК України підстав.

Потерпілий має право відмовитися від свого права вимоги до страховика та одержати повне відшкодування шкоди від особи, яка її завдала, в межах деліктного зобов»язання незалежно від того, чи застрахована цивільно - правова відповідальність особи, яка завдала шкоди. У такому випадку особа, яка завдала шкоди і цивільно - правова відповідальність якої застрахована, після задоволення вимоги потерпілого не позбавлена права звернутися до свого страховика за договором з відповідною вимогою про відшкодування коштів, виплачених потерпілому, в розмірах та обсязі згідно з обов»язками страховика, як сторони договору обов»язкового страхування цивільно - правової відповідальності.

Якщо потерпілий звернувся до страховика та одержав страхове відшкодування в розмірі, який у повному обсязі відшкодовує завдану шкоду, деліктне зобов»язання між потерпілим і особою, яка завдала шкоди, припиняється згідно зі статтею 599 ЦК України виконанням, проведеним належним чином.

Такий правовий висновок Верховний суд України висловив у постанові від 20 січня 2016 року.

Виходячи із вищезазначених правових висновків ВСУ позивач має право вимоги в обох видах зобов»язань - деліктному та договірному. Він вільно, на власний розсуд обирає спосіб здійснення свого права, зокрема, шляхом звернення вимоги виключно до особи, яка завдала шкоди, про відшкодування цієї шкоди.

Отже, є всі правові підстави для пред»явлення позивачем вимог про відшкодування щкоди з відповідача, без звернення вимог до страховика, тобто, - страхової компанії.

Відповідно до ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на її відшкодування.

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є втрати, яких особа зазнала у зв»язку із пошкодженням або знищенням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).

Згідно ст. 1116 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними діями чи бездіяльності майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Отже, судовим експертом ОСОБА_6 було проведено огляд автомобіля позивача з метою виявлення заподіяних пошкоджень та визначення розміру заподіяної шкоди. За результатами огляду було визначено розмір матеріального збитку в сумі 23372,75 грн.

Таким чином, розмір матеріальної шкоди, завданої відповідачем позивачу пошкодженням автомобіля в результаті ДТП становить 23372 грн. 75 коп.

Також, у зв»язку з пошкодженням автомобіля, позивач зазнав моральних страждань, оскільки після ДТП його автомобіль був пошкоджений, а коштів на його відновлення або придбання іншого, позивач не мав.

Моральні переживання призвели до погіршення його емоційного та психологічного стану.

Були порушені нормальні життєві зв»язки позивача, оскільки пошкодження автомобіля позбавило позивача можливості використовувати автомобіль для сім»ї та роботи, що спричинило погіршення матеріального становища Позивача. Порушення нормальних життєвих зв»язків також є те, що позивач не міг використовувати свій автомобіль в повсякденному житті, використовувати його в роботі та в сімейних цілях.

Виходячи з ступеню моральних та психологічних страждань, душевних переживань та зусиль, які докладаються позивачем для стягнення належних йому коштів, суд оцінює розмір завданої позивачу моральної шкоди у сумі 10000 (десять тисяч) грн., які слід стягнути з відповідача на користь позивача.

Згідно ст. 23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої порушенням її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, які фізична особа зазнала у зв»язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім»ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв»язку із знищенням чи пошкодженням майна.

Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості.

Згідно ч. 1 ст. 1167 ЦК України моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю, відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті.

Враховуючи вищевикладені норми права, відповідач повинен відшкодувати позивачу моральну шкоду в розмірі, який судом вказано вище.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 6, 9, 12, 22, 30, 36 Закону України «Про обов»язкове страхування цивільно - правової відповідальності власників наземних транспортних засобів», ст.ст. 22, 23, 979, 988, 1166, 1167, 1187, 1188 ЦК України, п. 2 ч. 1 ст. 258, 259, 263, 265, 268, 272, 280 - 283 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, - Приватне акціонерне товариство «Європейський страховий союз», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди завданої внаслідок дорожньо - транспортної пригоди, - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Азербайджану, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, який видано 28 травня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, кошти в сумі 23372 (двадцять три тисячі триста сімдесят дві) грн.. 75 коп. матеріальної шкоди, завданої внаслідок пошкодження автомобіля позивача.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Азербайджану, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, який видано 28 травня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, кошти в сумі 10000 (десять тисяч) грн.. моральної шкоди.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Азербайджану, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, який видано 28 травня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, кошти в сумі 800 (вісімсот) грн. витрат на проведення експертного дослідження.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Азербайджану, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, який видано 28 травня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, кошти в сумі 640 (шістсот сорок) грн. судових витрат, - судового збору, сплаченого позивачем при подачі позовної заяви.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Азербайджану, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, фактично проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженця м. Кагарлик Київської області, громадянина України, паспорт громадянина України серії НОМЕР_4, який видано 28 травня 1998 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, кошти в сумі 600 (шістсот) грн.. витрат на правничу допомогу, - сплачених позивачем за оплату правової допомоги адвоката по підготовці позовної заяви.

Згідно ст. 284 ЦПК України:

- заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

- заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

- строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

На підставі ч. 5 ст. 272 ЦПК України надіслати копію даного рішення сторонам по справі протягом двох днів з дня його складення.

Суддя: О.В. Закаблук