Справа № 304/1477/17
Провадження № 2/304/535/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2017 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Шешені М. О.,

при секретарі - Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за зміненим позовом ОСОБА_1 до Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з вищевказаним позовом, у якому просить визнати за ним право власності на житловий будинок, який знаходиться за адресою: с.Дубриничі, вул.Шахово, 4 Перечинського району Закарпатської області, з господарськими будівлями та спорудами, в порядку спадкування за законом за ОСОБА_3, який помер 22 квітня 2008 року. Позовні вимоги мотивує тим, що 22 квітня 2008 року помер його батько ОСОБА_3, після смерті якого відкрилася спадщина, яка складається з житлового будинку №4 з належними до нього господарськими будовами та спорудами по вул.Шахово в с.Дубриничі Перечинського району Закарпатської області. Позивач фактом спільного проживання з батьком одноосібно прийняв спадщину. З метою оформлення права на спадщину він звернувся до нотаріальної контори, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що його батьком не було виготовлено правовстановлюючий документ на вищевказаний житловий будинок, що на даний час є перешкодою у прийнятті спадщини, тому просить позов задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не зявився, однак подав заяву, у якій просить справу розглядати без його участі, позовні вимоги підтримує повністю та просить такі задовольнити.

Представник Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області як відповідача у судове засідання також не зявилася, подала заяву про розгляд справи без її участі та не заперечила щодо задоволення позову.

У судове засідання третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 також не зявився, однак подав заяву про розгляд справи без його участі, при цьому не заперечує проти вимог позивача.

Згідно ч.3 ст.211 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що 22 квітня 2008 року помер батько позивача ОСОБА_3, що стверджуються свідоцтвом про смерть серії І-ФМ №064332 від 22 квітня 2008 року, виданим виконкомом Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, актовий запис №18.

Також встановлено, що після смерті ОСОБА_3 залишилося спадкове майно у вигляді житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що знаходиться по вул.Шахово, №4 у с.Дубриничі Перечинського району Закарпатської області.

Разом з цим встановлено, що згідно довідки Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області №1405 від 02 листопада 2017 року, головою домогосподарства в с.Дубриничі, вул.Шахова, №4 Перечинського району Закарпатської області, являвся померлий - 22 квітня 2008 року, ОСОБА_3.

Крім цього встановлено, що позивач ОСОБА_1 постійно проживав з батьком на час відкриття спадщини, про що свідчить довідка №1542 від 08 грудня 2017 року, видана Дубриницькою сільською радою Перечинського району Закарпатської області.

Також встановлено, що позивачу ОСОБА_1 нотаріусом було відмовлено у оформленні спадщини у звязку з відсутністю документа, що посвідчує право власності на житловий будинок №4 з належними до нього господарськими будовами та спорудами, що розташований по вул.Шахово в с.Дубриничі Перечинського району Закарпатської області.

Відповідно до ч.1 ст.13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ч.1 та ч.2 ст.1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Відповідно до ч.1 ст.1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ч.1 ст.1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Згідно ст.1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї… Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до розяснень, які містяться в абзаці 3 п.23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Отже, з урахуванням вищевикладеного та того, що позивач ОСОБА_1 прийняв спадщину за законом за спадкодавцем ОСОБА_3, однак у нього існують певні перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, а тому суд, використовуючи винятковий спосіб його захисту визнання права власності на спадкове майно, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Тому, керуючись ст.ст.328, 1216, 1217, 1220, 1221, 1222, 1223, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1275 ЦК України, ст.ст.12, 13, 76, 77, 78, 81, 141, ч.4 ст.206, 258-259, 263-265 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Дубриницької сільської ради Перечинського району Закарпатської області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на житловий будинок №4, що розташований по вул.Шахово в с.Дубриничі Перечинського району Закарпатської області з господарськими будівлями та спорудами, в порядку спадкування за законом за батьком ОСОБА_3, який помер 22 квітня 2008 року.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Закарпатської області шляхом подачі в тридцятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Відповідно до п.15.5 Перехідних положень ЦПК в редакції від 3 жовтня 2017 року до дня початку функціонування Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи апеляційні та касаційні скарги подаються учасниками справи до або через відповідні суди, а матеріали справ витребовуються та надсилаються судами за правилами, що діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу. У разі порушення порядку подання апеляційної чи касаційної скарги відповідний суд повертає таку скаргу без розгляду.

Головуючий: ОСОБА_4