ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/935/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"28" березня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді ДАНИЛЕНКО В.В.

при секретарі ПАСЬКО І.В.

розглянувши у відкритому судовому засідання в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів.

В судове засідання, яке відбулось 24 лютого 2017 року, позивач не з'явилася, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином 09 лютого 2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення. У зв'язку з викладеним, суд відповідно до частини першої ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) відклав розгляд справи на 28 березня 2017 року.

В судове засідання, яке відбулось 28 березня 2017 року, позивач повторно не з'явилася, хоча про час, дату та місце розгляду справи повідомлялася належним чином 20 березня 2017 року, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, що свідчить про належне повідомлення судом в силу вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України. Також заяву про розгляд справи за її відсутності до суду не направила.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов'язки.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України").

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету.

Відповідно до частини третьої ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. А пунктом 3 частини першої ст. 207 цього Кодексу встановлено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

За аналізом вказаних вище норм, положення пункту 3 частини першої ст. 207 ЦПК України повинно враховуватись у системному та логічному зв'язку із положенням статті 169 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин.

В даному випадку законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другої підряд) і суд не повинен їх з'ясовувати.

Враховуючи те, що належним чином повідомлений позивач в судове засідання повторно не з'явилася, заяви про розгляд справи за її відсутності не надала, суд дійшов висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись стст. 169, 207 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення коштів - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.