Провадження № 2/761/8593/2017
У Х В А Л А

13 грудня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Мальцев Д.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку,

в с т а н о в и в :

08.12.2017 року ОСОБА_3 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку.

Як вбачається, підставою звернення саме до Шевченківського районного суду м.Києва стало те, що, як зазначено у позовній заяві, один з відповідачів, а саме - Департамент земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) знаходиться за адресою: м.Київ, вул. Хрещатик, 32-а, що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району м.Києва.

Так, дійсно, за загальним правилом, визначеним ч. 1 ст. 113 ЦПК України, позови до кількох відповідачів, які проживають або знаходяться в різних місцях, пред'являються за місцем проживання або місцезнаходженням одного з відповідачів за вибором позивача.

Водночас, відповідно до вимог ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ», до таких позовів відносяться позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому, як зазначено в п. 41 вищевказаної постанови, перелік позовів, для яких визначено виключну підсудність (стаття 114 ЦПК) є вичерпним і розширеному тлумаченню не підлягає.

Разом з тим, поняття «позови, що виникають з приводу нерухомого майна» (ч.1 ст. 114 ЦПК України) є ширшим, ніж поняття «позови, де предметом спору є нерухоме майно), а тому правило даної норми розповсюджується і на позови щодо будь-яких вимог, пов'язаних з правом особи на нерухоме майно та речових (немайнових) прав на власне чи чуже нерухоме майно.

Як вбачається зі змісту даної заяви, позивач просить визнати недійсним та скасувати Державний акт на право власності на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що територіально не відноситься до дислокації Шевченківського району м. Києва.

Водночас, згідно вимог п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України суддя повертає позовну заяву позивачу у випадках коли справа не підсудна цьому суду.

З огляду на викладене та враховуючи те, що спір між сторонами виник з приводу нерухомого майна, яке знаходиться поза межами дислокації Шевченківського району м.Києва, суддя прийшов до висновку, що позов ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку, підлягає поверненню позивачу для подання до належного суду, а саме - за місцезнаходженням нерухомого майна.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 113, 114, 115, 121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту земельних ресурсів Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Київської міської ради, ОСОБА_2, третя особа: Державне підприємство «Центр Державного земельного кадастру», про визнання недійсним та скасування державного акту про право власності на земельну ділянку - повернути позивачу для подання до належного суду.

Ухвалу суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо її не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: