Справа №639/5612/17
Провадження № 2/639/2273/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 грудня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Труханович В.В.,

за участю секретаря Кричевської В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Харківської міської ради, 3-я особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

15 листопада 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, Харківської міської ради, 3-я особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, який в подальшому був уточнений, в якому просив суд визначити йому додатковий строк в три місяці з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті його матері, ОСОБА_4, померлої 22 жовтня 2016 року.

В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що 22 жовтня 2016 року померла його мати ОСОБА_4, яка постійно проживала та перебувала у шлюбі з його батьком ОСОБА_2 в квартирі 52, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Рабкорівська, б. 24.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина. Заповіту вона не залишала. Після її смерті єдиними спадкоємцями є її чоловік ОСОБА_2 та син ОСОБА_1

У встановлені законом строки, а саме 18.01.2017 року, позивач звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 з заявою, але не зміг скористатися своїм правом на прийняття спадщини через те, що нотаріусу для відкриття спадкової справи необхідно було надати інформацію про підтвердження реєстрації ОСОБА_4 за адресою м. Харків, вул. Рабкорівська, б. 24, кв. 52. Приватний нотаріус надала відповідний запит до компетентних органів, але і по теперішній час відповіді на цей запит позивачем отримано не було.

Коли позивач звернувся до КП «Жилкомсервіс» з цим запитом, його направили до ЖЕКу, де його повідомили що паспортисти вже не знаходяться в їх приміщенні, тому йому потрібно буде зачекати деякий час на відповідь. Відповідь так і не була надану позивачу і на теперішній час.

У зв'язку з викладеним позивач і був змушений звернутися до суду з даним позовом.

Позивач та його представник ОСОБА_5, який діє на підставі довіреності від 26.09.2017 року в судовому засіданні заявлений позов підтримав, просив суд його задовольнити.

В подальшому позивач та його представник в судове засідання не зявилися, останній повідомлений належним чином про день, час та місце слухання справи, однак в судове засідання не зявилися, про причину неявки суд не повідомили.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 223 ЦПК України суд вважає можливим розглянути справу за їх відсутністю.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, надав суду заяву про розгляд справи за його відсутності, при винесенні рішення поклався на розсуд суду.

Представник відповідача Харківської міської ради в судове засідання також не зявився, про день, час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив, клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.

Третя особа - Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, в судове засідання не зявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності.

Суд, вислухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши матеріали справи, встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Так, в судовому засіданні було встановлено, що квартира №52 по вул. Рабкорівській у б. 24 у м. Харкові належить на праві власності ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу від 02.10.2001 року, посвідченого Приватним нотаріусом ХМНО ОСОБА_6 02.10.2001 року, та зареєстровано в реєстрі за № 4346. (а.с. 12)

22 жовтня 2016 року ОСОБА_4 померла, що підтверджується Свідоцтвом про смерть ОСОБА_7 І-ВЛ № 565427, виданим 25.10.2016 року Люботинським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області. ( а.с. 9)

Позивач у справі є сином померлої ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про народження серії І-АВ № 552758, виданого 15.08.1970 року, а отже у відповідності до вимог ст. 1261 ЦК України входить у першу чергу право на спадкування за законом. (а.с. 8)

Як зазначає позивач на момент смерті його матері ОСОБА_4 разом із нею у квартирі № 52 по вул. Рабкорівській, б. 24 у м. Харкові проживав батько позивача та чоловік померлої ОСОБА_2, а тому, на його думку, він вважається таким, що прийняв спадщину у відповідності до ч. 3 ст. 1268 ЦК України. (а.с. 11)

Відповідно до ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Позивач в тексті позову вказує, що у встановлені законом строки, а саме 18.01.2017 року, він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 з заявою, але не зміг скористатися своїм правом на прийняття спадщини через те що нотаріусу для відкриття спадкової справи необхідно було надати інформацію про підтвердження реєстрації ОСОБА_4 за адресою м. Харків, вул. Рабкорівська, б. 24, кв. 52. Приватний нотаріус надала відповідний запит до компетентних органів, але і по теперішній час відповіді на цей запит позивачем отримано не було. (а.с. 13)

Відповідно до п. 2.1. глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, спадкова справа заводиться нотаріусом за місцем відкриття спадщини на підставі поданої (або такої, що надійшла поштою) першою заяви (повідомлення, телеграми) про прийняття спадщини, про відмову від прийняття спадщини, про відмову від спадщини, заяви про відкликання заяви про прийняття спадщини або про відмову від спадщини, заяви про видачу свідоцтва про право на спадщину, заяви спадкоємця на одержання частини вкладу спадкодавця у банку (фінансовій установі), заяви про видачу свідоцтва виконавцю заповіту, заяви виконавця заповіту про відмову від здійснення своїх повноважень, заяви другого з подружжя про видачу свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя у разі смерті одного з подружжя, заяви про вжиття заходів до охорони спадкового майна, претензії кредиторів.

Відповідно до п. 3.2. вказаної глави порядку, для того, щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус розяснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Відповідно до п. 3.11 глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5, заява про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття підлягає реєстрації у Книзі обліку і реєстрації спадкових справ у день надходження. У разі надходження такого документа поштою він підлягає також реєстрації у Журналі реєстрації вхідних документів.

Відповідно до п. 1, 2 глави 7 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 № 296/5.

Відповідно до статті 46 Закону нотаріус має право витребувати від фізичних та юридичних осіб відомості та документи, необхідні для вчинення нотаріальних дій. Такі відомості та (або) документи повинні бути подані в строк, визначений нотаріусом. Цей строк не може перевищувати одного місяця. Неподання відомостей та документів на вимогу нотаріуса є підставою для відкладення, зупинення вчинення нотаріальної дії або відмови у її вчиненні.

Відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Враховуючи наведені положення законодавства суд вважає, що єдиною підставою для поновлення пропущеного строку є поважність причин його пропуску.

Поважність причин пропуску строку є оціночним поняттям та має встановлюватися в кожному окремому випадку на підставі відповідних доказів, які в свою чергу оцінюються судом за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Поважними причинами пропуску строку можуть бути визнані лише ті обставини, які є обєктивно непереборними, незалежними від волевиявлення сторони та повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для вчинення процесуальної дії.

Згідно ч.3 ст. 12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частиною 1 статті 13 ЦПК України передбачено, що суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.

Частиною 1 статті 76 ЦПК України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Відповідно до статті 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування.

Частинами 1, 5, 6 статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.

Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Однак, всупереч вказаним вимогам закону, позивачем та його представником не було надано суду жодних належних та допустимих доказів того, що він взагалі звертався до нотаріусу із заявою про відкриття спадщини, а наявний в матеріалах справи запит щодо надання інформації про зареєстрованих осіб у квартирі не є доказом вчасного звернення до нотаріусу. Окрім того, в матеріалах справи не міститься ніяких доказів відкладення, зупинення вчинення нотаріальної дії або відмови у її вчиненні у звязку з ненадходженням відповіді на запит щодо надання інформації про зареєстрованих осіб у квартирі.

Враховуючи вище викладене, суд приходить до висновку, що у задоволені позовної заяви ОСОБА_1 слід відмовити.

На підставі викладеного та керу ючись ст.ст. 4, 5, 12, 13, 76-81, 133, 141, ч.4 ст. 223, 265 ЦПК України, ст.ст. 1220, 1222, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Харківської міської ради, 3-я особа: Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30-ти днів з дня складання повного тексту рішення.

Повний текст рішення складено 26.12.2017 року.

Суддя В.В. Труханович