Провадження № 2/761/8219/2017
У Х В А Л А

22 листопада 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Волошин В.О., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 про визнання поважними причини пропуску та визначення додаткового строку для звернення для прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

В листопаді 2017р. позивач ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом про визнання поважними причини пропуску та визначення додаткового строку для звернення для прийняття спадщини.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір».

Згідно п.п. 2) - 6) ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав звільнення від доказування.

За змістом ст.33 ЦПК України суб'єктний склад сторін визначає позивач.

Крім того, згідно ч. 4 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Однак, стороною позивача при визначенні суб'єктного складу не враховано положення цивільно- процесуального законодавства, зокрема, відповідно до роз'яснень наданих у листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16 травня 2013р. за №24-753/0/4-13 належними відповідачами у спорах про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Водночас, позивачкою не зазначено яке майно входить до спадкової маси, зокрема нерухоме майно, що позбавляє суд можливості перевірити дотримання правил підсудності при подачі даної позовної заяви.

Згідно пп. 2) п. 1) ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, стороною позивача ставиться вимогиа немайнового характеру, при цьому, до матеріалів позову додано оригінал квитанції про сплату судового збору, яка не відповідає ставкам судового збору на момент подання позовної заяви до суду.

Разом з тим, стаття 10 Конституції України передбачає, що державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ст. 7 ЦПК України мова цивільного судочинства визначається ст. 14 Закону України «Про засади державної мовної політики» та сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам ч. 3 ст. 8 цього Закону, допускається подача до суду письмових процесуальних документів і доказів, викладених цією регіональною мовою (мовами), з перекладом, у разі необхідності, на державну мову без додаткових витрат для сторін процесу.

Відтак, стороні позивача необхідно визначитись з суб'єктним складом та змістом позовних вимог, надати суду виправлену редакцію позовної заяви відповідно до кількості учасників процесу, та документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 про визнання поважними причини пропуску та визначення додаткового строку для звернення для прийняття спадщини - залишити без руху, надавши стороні позивача строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачці.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Суддя: