ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5295/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

( ЗАОЧНЕ )

"12" грудня 2017 р.Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючої-судді ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря АВДЄЄНКО А.А.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовом ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " КИЇВЕНЕРГО" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, суд

в с т а н о в и в :

Позивач Публічне акціонерне товариство " Київенерго" в особі свого представника Жекової Ганни Іванівни, що діє на підставі довіреності від 17 жовтня 2017 року № 91 / 2016 / 10 / 17 - 16 , 08.06. 2017 року звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 , свої вимоги мотивувавши тим, що 17 лютого 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 , де розташоване помешкання Відповідача, під час рейдової перевірки, представниками Публічного акціонерного товариства « Київенерго » було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без укладання договору.

На підставі виявленого порушення було складено Акт про порушення ПКЕЕн від 17 лютого 2016 року № 45719 , який був підписаний трьома представниками енергопостачальної організації та Відповідачем.

13 квітня 2016 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести нарахування за не обліковану електричну енергію по Акту № 45719 від 17 лютого 2016 року відповідно до п. 3. 5. Методики за формулою 2. 7. на суму 8 420 ( вісім тисяч чотириста двадцять ) гривень 17 копійок.

Однак станом на 01 червня 2017 року заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН № 45719 не сплачена та складає 8 420 ( вісім тисяч чотириста двадцять ) гривень 17 копійок, які позивач просить стягнути з відповідача на його користь.

В судове засідання позивач Публічне акціонерне товариство " Київенерго" свого представника не направив, про дату час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

12 грудня 2017 року представник Публічного акціонерного товариства " Київенерго" Сапсай А. О. подав до суду заяву в якій просив проводити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить суд задовольнити позов в повному обсязі.

Згідно ст. 158 ЦПК України особа яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач ОСОБА_7 в судове засідання не з"явилась, по дату, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про що свідчать зворотні поштові повідомлення, які повернулися на адресу суду, без вручення з зазначенням причини повернення за закінченням встановленого строку зберігання.

Згідно відомостей Відділу адресно - довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві , ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 23 серпня 2002 року зареєстрована в АДРЕСА_1 ( а. с. 20 )

Зі змісту ст. 74 ЦПК України, слідує, що судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Суд враховує, що закон створює рівні умови для осіб, що володіють правом звернення до суду, зобов'язавши суд повідомляти цих осіб про час і місце розгляду справи.

Відповідно до ЦПК України суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів ( п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України ).

Враховуючи викладене, приймаючи до уваги неприбуття у судове засідання належним чином повідомленого відповідача зі згоди представника позивача, суд у відповідності до вимог ст.ст.169,224 ЦПК України вважає за можливе проводити розгляд справи у відсутності відповідача та постановити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.

Суд прийняв вичерпні заходи для про час та місце розгляду справи, забезпечивши можливість з'явитися до суду і захистити свої права.

За змістом ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські і політичні права особа сама визначає обсяг своїх прав і обов'язків у цивільному процесі. Тому особа, визначивши свої права, реалізує їх на свій розсуд. Розпорядження своїми правами на розсуд особи є одним з основоположних принципів судочинства.

Враховуючи завдання судочинства, принцип правової визначеності, поширення загального правила, закріпленого в ЦПК України , відкладення судового розгляду у випадку неявки в судове засідання будь - кого з осіб, що беруть участь у справі, за відсутності відомостей про причини неявки в судове засідання не відповідало б конституційним цілям цивільного судочинства, що, у свою чергу, не дозволить розглядати судову процедуру в якості ефективного засобу правового захисту в тому сенсі, який закладений в ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основних свобод, ст. ст. 7, 8 і 10 Загальної декларації прав людини і ст. 14 Міжнародного пакту про громадянські та політичні права.

Відповідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд враховуючи згоду позивача, ухвалює провести заочний розгляд справи, відповідно до норм ст. ст. 224 - 233 ЦПК України.

Суд, вивчивши матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають повному задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. ст. 213, 214 ЦПК України рішення суду повинно бути законним та обґрунтованим та має стосуватися, зокрема питань: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; які правовідносини сторін випливають із установлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин тощо.

Ст. 212 ЦПК України, передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об"єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Відповідно до п. З Правил користування електричною енергією для населення затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричної енергії між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Як зазначається у п. 7 Правил, для споживання електроенергії новий наймач ( власник ) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електричною енергією.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕН, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562, визначити величину електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Обсяг недооблікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії, за кількістю днів, визначених відповідно до п. 3. 3. Методики, та за тарифами ( цінами ) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

17 лютого 2016 року за адресою: АДРЕСА_1 , де розташоване помешкання Відповідача, під час рейдової перевірки, представниками Публічного акціонерного товариства « Київенерго » було виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення струмоприймачів до електричної мережі енергопостачальника без укладання договору.

На підставі виявленого порушення було складено Акт про порушення ПКЕЕн від 17 лютого 2016 року № 45719 , який був підписаний трьома представниками енергопостачальної організації та Відповідачем.

13 квітня 2016 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними. Комісією було прийнято рішення провести нарахування за не обліковану електричну енергію по Акту № 45719 від 17 лютого 2016 року відповідно до п. 3. 5. Методики за формулою 2. 7. на суму 8 420 ( вісім тисяч чотириста двадцять ) гривень 17 копійок.

Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Відповідно до п. 1 ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона ( постачальник ) зобов'язується надавати другій стороні ( споживачеві, абонентові ) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач ( абонент ) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому законом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом статті 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого не майнового права або майнового права та інтересу у визначені цією статтею способи, до яких, зокрема, законодавцем віднесено визнання права.

Частиною 1 ст. 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати в розмірі 1 600 гривень.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4, 6, 11, 526, 629, 625, п. 1 ст, 714 ЦКУкраїни, ст. ст. 10, 60, 88, 213, 215, 294 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ПУБЛІЧНО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " КИЇВЕНЕРГО" до ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за не обліковану електричну енергію, задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ПУБЛІЧНОГО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " КИЇВЕНЕРГО" юридична адреса, м. Київ- 04050, вул. Мельникова, буд.31, рахунок із спеціальним режимом використання № 1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ "Ощадбанк", МФО 322669, , борг за актом № 45719 про порушення ПКЕЕН 8 420 ( вісім тисяч чотириста двадцять ) гривень 17 копійок.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ПУБЛІЧНО АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА " КИЇВЕНЕРГО" юридична адреса, м. Київ- 04050, вул. Мельникова, буд.31 на розрахунковий рахунок № в ПАТ "ПУМБ", м. Київ, МФО 334851, судовий збір у сумі 1600 ( одна тисяча шістсот) гривень.

Заочне рішення може бути переглянуто Дарницьким районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення . Особи, які брали участь у

справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Копію заочного рішення невідкладно надіслати сторонам рекомендованою поштою для відому.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК