АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2017 року м. Київ

колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ

Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого Болотова Є.В.,

суддів: Білич І.М., Поліщук Н.В.,

при секретарі Горбачовій І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Хрещатик», про стягнення грошових коштів,

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_1 на рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 07 червня 2017 року,

встановила:

У вересні 2016 року ОСОБА_1 звернулась до суду з вказаним позовом.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що Департамент фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), як власник істотної участі ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик», всупереч вимог ч. 4 ст. 58 Закону України «Про банки і банківську діяльність» не вжив жодних реальних заходів для запобігання неплатоспроможності ПАТ «Комерційний банк «Хрещатик». У зв'язку із чим, позивач не має можливості користуватись своїми грошовими коштами, розміщеними на підставі договорів банківських вкладів.

Рішенням Шевченківського районного суду міста Києва від 07 червня 2017 року в задоволенні позову відмовлено.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 просить скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове про задоволення позовних вимог, посилаючись на неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 вимоги апеляційної скарги підтримала.

Представник Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проти апеляційної скарги заперечив.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення учасників процесу, перевіривши матеріали справи, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню частково.

Відмовляючи в задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що право позивача на звернення до суду з такими позовними вимогами чинним законодавством не передбачено.

Проте погодитися з такими висновками суду не можна.

З матеріалів справи вбачається, що 11 червня 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «КБ «Хрещатик» укладено договір № 45D-602915 банківського вкладу «подвійна сила» в національній валюті із щомісячною сплатою процентів.

Сума вкладу: 1 000 000 грн. 00 коп.

Процентна ставка: 25,22%.

Термін: з 11.06.2015 пор 10.06.2016 року.

14 серпня 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «КБ «Хрещатик» укладено договір № 45D-616336 банківського вкладу «подвійна сила» в національній валюті із щомісячною сплатою процентів.

Сума вкладу: 40 000 грн. 00 коп.

Процентна ставка: 25,22%

Термін: з 14.08.2015 по 18.08.2016 року.

28 серпня 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «КБ «Хрещатик» укладено договір № 45D-618093 банківського вкладу «подвійна сила» в національній валюті із щомісячною сплатою процентів.

Сума вкладу: 40 000 грн. 00 коп.

Процентна ставка: 25,22%

Термін: з 28.08.2015 по 01.09.2016 року.

01 жовтня 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «КБ «Хрещатик» укладено договір № 45D-626003 банківського вкладу «осінній оксамит» в національній валюті із щомісячним приєднанням (капіталізацією) процентів до суми вкладу.

Сума вкладу: 16 272 грн. 09 коп.

Процентна ставка: 24,75%

Термін: з 01.10.2015 по 01.11.2016 року.

19 листопада 2015 року між ОСОБА_1 та ПАТ «КБ «Хрещатик» укладено договір № 45D-639993 банківського вкладу «осінній оксамит» в доларах США із щомісячним приєднанням (капіталізацією) процентів до суми вкладу.

Сума вкладу: 59 803,51 дол. США.

Процентна ставка: 11,5%

Термін: з 19.11.2015 по 19.12.2016 року.

Постановою Правління Національного банку України від 05 квітня 2016 року № 234 «Про віднесення публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «Хрещатик» до категорії неплатоспроможних» КБ «Хрещатик» визнано неплатоспроможним та прийнято рішення від 05 квітня 2016 року № 463 виконавчою дирекцією Фонду гарантування вкладів фізичних осіб «Про запровадження тимчасової адміністрації у ПАТ «КБ «Хрещатик».

Правління Національного банку України 02 червня 2016 року прийняло рішення № 46-рш про відкликання банківської ліцензії та ліквідацію ПАТ КБ «Хрещатик».

Обґрунтовуючи позовні вимоги ОСОБА_1 зазначила, що Департамент фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) є власником істотної участі ПАТ КБ «Хрещатик». Відповідачем, який є пов'язаною з банком особою, не виконані вимоги ст. 58 ЗУ «Про банки і банківську діяльність» щодо вжиття заходів для запобігання настанню неплатоспроможності банку.

Оскільки власник істотної участі банку, відповідальний за вжиття своєчасних заходів для запобігання настанню неплатоспроможності банку і саме він повинен нести відповідальність, просила стягнути з відповідача загальний залишок коштів, з врахуванням отриманої гарантованої суми відшкодування, який складає 2 321 319 грн. 48 коп. та 61 904,73 дол. США.

Відповідно до ст. 58 Закону України «Про банки і банківську діяльність» банк відповідає за своїми зобов'язаннями всім своїм майном відповідно до законодавства.

Банк не відповідає за невиконання або несвоєчасне виконання зобов'язань у разі прийняття Національним банком України рішення про запровадження обмежень на діяльність банків, зупинення операцій по рахунках, арешту власних коштів банку на його рахунках уповноваженими органами державної влади.

Учасники банку відповідають за зобов'язаннями банку згідно із законами України та статутом банку.

Власники істотної участі зобов'язані вживати своєчасних заходів для запобігання настання неплатоспроможності банку.

Пов'язана з банком особа за порушення вимог законодавства, у тому числі нормативно-правових актів Національного банку України, здійснення ризикових операцій, які загрожують інтересам вкладників чи інших кредиторів банку, або доведення банку до неплатоспроможності несе цивільно-правову, адміністративну та кримінальну відповідальність.

Пов'язана з банком особа, дії або бездіяльність якої призвели до завдання банку шкоди з її вини, несе відповідальність своїм майном. Якщо внаслідок дій або бездіяльності пов'язаної з банком особи банку завдано шкоди, а інша пов'язана з банком особа внаслідок таких дій або бездіяльності прямо або опосередковано отримала майнову вигоду, такі особи несуть солідарну відповідальність за завдану банку шкоду.

З урахуванням вищенаведених вимог закону, колегія суддів вважає, що чинне законодавство України передбачає можливість звернення до суду з позовом до власника істотної участі ( пов'язаної з банком особи ), а тому протилежний висновок суду першої інстанції є помилковим.

Відповідно до п. 1, п. 3, п. 4 ч. 1 ст. 309 ЦПК України підставами для скасування рішення суду першої інстанції і ухвалення нового рішення є: неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального права; неправильне застосування норм процесуального права.

З урахуванням наведеного, рішення суду від 07 червня 2017 року постановлено з порушенням норм матеріального права та неправильним застосуванням норм процесуального права, відтак підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення.

Утім позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню з інших підстав.

Так, передбачене ст. 58 Закону України «Про банки і банківську діяльність» покладення відповідальності на власника істотної участі банку у випадку визнання його неплатоспроможним не є безумовним.

Така відповідальність можлива лише за наявності вини власника істотної участі банку у настанні неплатоспроможності банку.

Відповідальність особи у вигляді обов'язку відшкодувати шкоду наступає лише за наявності в сукупності певних умов, які разом утворюють склад правопорушення, а саме: наявність шкоди, протиправної поведінки, причинного зв'язку між поведінкою і шкодою, вини.

Протиправна поведінка полягає у порушенні певної правової норми, або в утриманні від здійснення приписів правової норми діяти певним чином.

Причинний зв'язок між протиправною поведінкою і шкодою (збитками), зумовлений необхідністю встановити факт, що саме протиправна поведінка конкретної особи, на яку покладається така відповідальність, є тією безпосередньою причиною шкоди.

Вина полягає у ставленні особи до вчиненого нею діяння у вигляді умислу або необережності.

Відсутність будь-якої з цих умов є підставою для звільнення особи від відповідальності, якщо інше не встановлено законом.

Матеріали справи не містять будь-яких доказів, що відповідач як власник істотної участі банку мав можливість, але не вжив своєчасних заходів для запобігання настанню неплатоспроможності банку. Відсутні також докази, що відповідач здійснював ризикові операції, які б загрожували інтересам вкладників, або довів банк до неплатоспроможності.

Таким чином, колегія суддів не знаходить підстав вважати обґрунтованими та доведеними позовні вимоги ОСОБА_1 про покладення цивільно-правової відповідальності на Департамент фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації).

Керуючись ст. 303, п. 2 ч. 1 ст. 307, п. 1, п. 4 ч. 1, ч. 2 ст. 309, ч. 2 ст. 314 Цивільного процесуального кодексу України, колегія суддів,-

вирішила:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 07 червня 2017 року скасувати.

Ухвалити нове рішення.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Департаменту фінансів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), третя особа: публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Хрещатик», про стягнення грошових коштів відмовити.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржене в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Головуючий Є.В. Болотов

Судді: І.М. Білич

Н.В.Поліщук