УХВАЛА

іменем україни

07 грудня 2017 року суддя Солом`янського районного суду м. Києва Букіна О.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 про визнання права власності на ? частину квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із вищезазначеним позовом, в якому просить постановити рішення, яким визнати за ОСОБА_2 право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1, житловою площею 41 кв.м., загальною площею 56,28 кв.м., вартість якої складає 254 254 грн., як спадщину за заповітом, після смерті ОСОБА_6; стягнути з відповідачів на користь позивача судові витрати, судовий збір.

Вирішуючи питання про можливість відкриття провадження у справі, суд приходить до наступного висновку.

Кожна особа має право в порядку, визначеному ЦПК України, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів шляхом пред'явлення позову, який має відповідати вимогам ст. 119 ЦПК і повинен містити в собі:

- найменування суду, до якого подається заява; - ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; - зміст позовних вимог; - ціну позову щодо вимог майнового характеру; - виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;- зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, - наявність підстав для звільнення від доказування; - перелік документів, що додаються до заяви.

Оскільки розгляд справи провадиться в межах заявлених вимог і на підставі поданих доказів, суди згідно зі ст. 119 ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Доказами вартості майна можуть бути, зокрема, договори купівлі-продажу цього майна, відомості про його залишкову балансову вартість, звіт про оцінку майна, витяг з реєстру прав власності на нерухоме майно, тощо

Як вбачається з матеріалів позовної заяви визначення позивачем ціни позову та як наслідок сплата нею судового збору здійснена на підставі інформації з мережі Інтернет виходячи з наявних пропозицій та встановлених там цін на схожі за параметрами квартири.

Проте, у даному випадку належним доказом дійсної ринкової вартості частки спірної квартири є лише оцінка майна проведена суб'єктом оціночної діяльності.

Відповідно до положень ст..16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», визначення вартості майна за відповідними вимогами є безпосереднім обов'язком позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч.2 ст.80 ЦПК України)

Виходячи з вищевикладеного позивачу необхідно надати суду для підтвердження дійсної вартості спірного майна звіт про оцінку даного майна і в разі її невідповідності раніше встановленій ціні привести свою позовну заяву у відповідність з доплатою різниці суми судового збору.

В разі ненадання позивачем такого звіту про оцінку спірного майна відповідно до положень ст..80 ЦПК України судом самостійно буде визначено розмір судового збору, який підлягає сплаті за звернення з даним позовом виходячи з предмету позову.

Крім того, заявляючи вимогу про стягнення суми сплачено позивачем судового збору, остання просить здійснити таке стягнення з відповідачів, в той час як визначаючи склад осіб, які беруть участь у справі та безпосередньо особу відповідача, вказує лише одну особу - ОСОБА_3 А тому позивачу необхідно привести свою позовну заяву у відповідність, шляхом визначення чіткого кола осіб до яких вона пред'являє позовні вимоги в цій частині.

Також, суд звертає увагу позивача на те, що державний нотаріус та нотаріальна контора не представляють свої інтереси самостійно, відповідно до вимог чинного законодавства інтереси нотаріальної контори представляє Головне територіальне управління юстиції у місті Києві.

Відтак суд вважає за необхідне довести до відома позивача, що дотримання вимог ст.ст.119,120 ЦПК України та Закону України «Про судовий збір» при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «Де Жуффр де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Київська державна нотаріальна контора, ОСОБА_4 про визнання права власності на ? частину квартири - залишити без руху.

Роз'яснити позивачеві, що зазначені в ухвалі недоліки ним можуть бути усунені протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали шляхом подачі позовної заяви в новій редакції з урахуванням виправлення зазначеним судом недоліків.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: О.М.Букіна