Номер справи 623/640/17
Номер провадження 2/623/625/2017
РІШЕННЯ

іменем України

12 квітня 2017 року Ізюмський міськрайонний суд Харківської області

в складі: головуючого судді: Одарюка М. П.

при секретарі: Костенко В.В.

за участю судового розпорядника: ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ізюмі справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 до територіальної громади м. Ізюм, в особі Ізюмської міської ради Харківської області, третя особа Ізюмська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В с т а н о в и в:

В березні 2017 року позивачі звернулася до суду з позовом до територіальної громади м. Ізюм, в особі Ізюмської міської ради Харківської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, третя особа - Ізюмська державна нотаріальна контора.

В обґрунтування свого позову посилаються на те, що 03 липня 2011 року померла їх мати ОСОБА_5. Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді 1/2 частини житлового будинку, що розташований за адресою: Харківська область, м. Ізюм, пров. Народний,13. Про те, що матері належить 1/2 частина спірного житлового будинку позивачам стало відомо тільки після смерті батька, який помер 15 червня 2016 року. Батьки поділили будинок добровільно в нотаріальному порядку до розірвання шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про право власності на половинну долю майна подружжя, придбаного ними під час шлюбу. Після смерті батька позивачі отримали свідоцтва про право на спадщину за законом по 1/6 частці вказаного вище будинку за кожним з них. В звязку з тим, що після смерті матері вони подали заяви до Ізюмської державної нотаріальної контори про прийняття спадщини 12 січня 2017 року ( коли їм стало відомо від державного нотаріуса, про добровільний поділ будинку між батьками у 1995 році) їм було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в звязку з пропуском 6-ти місячного строку на звернення до нотаріальної контори.

Просять суд поновити строк для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини в один місяць, яка відкрилась після смерті ОСОБА_5, яка померла 03 липня 2011 року.

Представник позивачів, ОСОБА_6,надав суду письмову заяву про розгляд справи без його участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник відповідача, Ізюмської міської ради Харківської області, в судове засідання не зявилась, надала суду заяву про розгляд справи без участі їх представника.

Суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін, на підставі наявних у справі доказів.

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до свідоцтв про народження батьками позивачів є ОСОБА_7 ( російською мовою) та ОСОБА_8 ( російською мовою) (а.с. 18-20).

Мати позивачів, ОСОБА_5 померла 03 липня 2011 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть ( а.с.21).

Відповідно до копії дубліката свідоцтва про право власності від 14 липня 1995 року, посвідченого державним нотаріусом Ізюмської державної нотаріальної контори та зареєстрованого в реєстрі за номер 2-2547, ОСОБА_5 належить право власності на половинну долю майна набутого подружжям ОСОБА_7 та ОСОБА_5 на протязі браку ( а.с.24).

Позивачі отримали свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_7 в розмірі 1/6 частки ( кожному) житлового будинку з відповідної часткою надвірних будівель, що знаходиться в місті Ізюмі Харківської області, пров. Народний,13 на земельній ділянці розміром 600 кв.м. ( а.с.25-29).

Ізюмська державна нотаріальна контора в своїй відповіді позивачам від 17 січня 2017 року № 52/02-17 вказала, що після смерті ОСОБА_5, яка померла 03 липня 2011 року, з заявою про прийняття спадщини ніхто із спадкоємців не звертався., оскільки позивачами пропущений строк для прийняття спадщини вони мають право звернутися до суду для визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини достатній для подання ними заяв про прийняття спадщини ( а.с.23).

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру за № 47303139 від 03 квітня 2017 року спадкова справа після смерті гр. ОСОБА_5, яка померла 03 липня 2017 року не заводилась. ( а.с. 45).

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини ( ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її ( ч. 1 ст. 1268 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини ( ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для прийняття спадщини.

Тобто право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо:

-у спадкоємця була перешкода для подачі такої заяви;

-ці обставини визнані судом поважними.

Згідно розяснень, викладених в абзаці 6 пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року « Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними непереборними, істотними труднощами для спадкоємців на вчинення цих дій.

Зважаючи на те, що в законі не міститься визначення поняття поважності причин пропущення строку для прийняття спадщини, їх поважність повинна визначиться судом у кожному випадку виходячи з конкретних обставин справи.

Відповідно до положення ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Таким чином, суд вважає, що причини, вказані позивачами, є поважними, тому їм слід визначити додатковий строк для подання заяви до державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої 03 липня 2011 року ОСОБА_5, в один місяць, починаючи з дня набрання рішення законної сили.

Керуючись статтями 10,11,209,212,214-215, 218 ЦПК України, статтями 1222,1220,1270, ч. 3 1272 ЦК України, суд

В и р і ш и в :

Позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 задовольнити.

Визнати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 додатковий строк для подачі заяви до державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після померлої 03 липня 2011 року ОСОБА_5, в один місяць, починаючи з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Ізюмського міськрайонного суду М.П. Одарюк