Справа №: 398/2836/17
провадження №: 2/398/2391/17
РІШЕННЯ

Іменем України

(заочне)

"20" листопада 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі головуючого судді Орловського В.В., з участю секретаря Сніжко І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Олександрія цивільну справу за позовом ПАТ КБ Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту,

встановив:

Позивач звернувся з вищевказаною позовною заявою, у якій просив стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором у розмірі 43 206, 32 грн. В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що згідно укладеного договору від 17 серпня 2009 року надав, а ОСОБА_1 отримала кредит в сумі 100 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки. Заборгованість відповідача за кредитним договором станом на 30 червня 2017 року становить 43 206, 32 грн., яка складається з 3 484, 14 грн. заборгованості за кредитом, 33 948,55 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 3 240, 00 грн. заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг; 500 грн. штраф (фіксована складова), 2 033,63 грн. - штраф (процентна складова). У звязку з цим позивач просить стягнути з відповідача суму заборгованості за кредитним договором та судовий збір.

Представник позивача в судове засідання не зявився, у наданій суду письмовій заяві позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив справу слухати за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечував.

Відповідач про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином, у судове засідання не зявився, клопотань про розгляд справи за його відсутності та заперечень проти позову до суду не надходило, про причину неявки суд не повідомив.

За відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи згідно ч.1 ст.224 ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи, дійшов висновку про те, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Суд вставновив, що між ПАТ КБ Приватбанк і ОСОБА_1 17 серпня 2009 року укладено кредитний договір. Це підтверджується заявою ОСОБА_1 17 серпня 2009 року, яка, окрім умов кредитного договору містить розписку про ознайомлення відповідача з Умовами і правилами надання банківських послуг, Правилами користування платіжною карткою та тарифами Банку, які є частиною кредитного договору.

Відповідач свої зобовязання за кредитним договором не виконує, внаслідок чого утворилася заборгованість у розмірі 43 206, 32 грн., яка складається з 3 484, 14 грн. заборгованості за кредитом, 33 948,55 грн. заборгованості по процентам за користування кредитом, 3 240, 00 грн. заборгованість за пенею та комісією, а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг; 500 грн. штраф (фіксована складова), 2 033,63 грн. - штраф (процентна складова). Сума заборгованості підтверджується наданим позивачем суду розрахунком.

Згідно ст.10 п.3 та ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до вимог ст.526 ЦК України зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного судочинства. Крім того, ст.530 ЦК України встановлено, що якщо у зобовязанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконання саме у цей строк. При цьому згідно ст.629 ЦК України договір є обовязковим для виконання сторонами.

Також, відповідно до вимог ст.1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 не виконала передбачені договором і законом зобовязання, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, суд дійшов висновку про те, що позов у частині стягнення заборгованості за тілом кредиту, відсотками та пенею підлягає задоволенню.

Разом з тим у стягнення заборгованості за штрафами слід відмовити з таких підстав.

Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника передбачених законом невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового. Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу). Відповідно до ст.549 ЦК неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові в разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобовязання (ч.2 ст.549 ЦК). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (ч.3 ст.549 ЦК). За положеннями ст.61 Конституції, ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення. Умовами договору передбачено застосування пені як виду цивільно-правової відповідальності за несвоєчасне виконання грошових зобовязань по даному договору, внаслідок чого нарахування пені відбувається за кожний день прострочення. Водночас, договором передбачена сплата штрафів як виду цивільно-правової відповідальності за невиконання або неналежне виконання грошових зобовязань за кредитним договором, процентів за користування кредитом, комісії за обслуговування. Враховуючи вищевикладене, та відповідно до ст.549 ЦК штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у ст.61 Конституції щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне й те саме порушення. Таке тлумачення закону відповідає правовому висновку, викладеному у постанові Верховного Суду України від 21.10.2015 у справі №6-2003цс15 та у постанові Верховного суду України від 11 жовтня 2017 року у справі №347/1910/15-ц. Оскільки за порушення строків виконання грошового зобовязання за кредитним договором даним рішенням стягується пеня, як вид цивільно-правової відповідальності, то в задоволенні позовних вимог про стягнення штрафів слід відмовити.

Також відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягають стягненню стягнути судові витрати зі сплату судового збору в розмірі 1 506, 17 грн.

На підставі викладеного, керуючись статтями 224, 208, 212-215, 218 ЦПК України ЦПК України, суд

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за кредитним договором у сумі 40 672,69 грн. та витрати на оплату судового збору у розмірі 1 506, 17 грн.

У решті позовних вимог відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Відповідач може оскаржити заочне рішення шляхом подання до Олександрійського районного суду письмової заяви протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення. У разі залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Позивач має право оскаржити заочне рішення в апеляційному порядку до Апеляційного суду Кіровоградської області шляхом подання апеляційної скарги через Олександрійський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення, а для осіб, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.В. Орловський