УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

14 грудня 2017 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Соболєва А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про зняття арешту з нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

13 грудня 2017 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про зняття арешту з нерухомого майна.

Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Відповідно до пунктів 2, 3, 5 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) в позовній заяві зазначається ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. Позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, в позовній заяві позивач вказує в якості відповідачів ОСОБА_2 ВДВС м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, а також Дніпровський відділ поліції ГУНП в Запорізькій області.

Водночас, відповідно до розяснень, наданих у пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 27 серпня 1976 р. № 6 «Про судову практику про виключення майна з опису» (зі змінами та доповненнями) відповідачами в справі суд притягує боржника, особу, в інтересах якої накладено арешт на майно, і в необхідних випадках особу, якій передано майно, якщо воно було реалізоване (аналогічні розяснення наводяться також й у пункті 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 3 червня 2016 р. № 5 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»).

В цей же час, у позовній заяві ОСОБА_2 ВДВС м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області залучений відповідачем, у той час як відповідно до вищезазначених розяснень Пленумів він має бути зазначений у позовній заяві як третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача. Відповідачем же в даному випадку має були зазначена особа, в інтересах якої накладено арешт на майно. Також, другим відповідачем у позовній заяві залучено Дніпровський відділ поліції ГУНП в Запорізькій області, який не має статусу юридичної особи, у звязку із чим не може нести права та обовязки, що покладаються на відповідача у цивільному процесі. Юридичної особою в даному випадку виступає ГУНП в Запорізький області, яке має статус юридичної особи.

Крім цього, позивач у позові посилається на ряд обставин, а саме, письмові звернення до відділів поліції. Так, з відповіді начальника СВ Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області від 7 вересня 2017 р. випливає, що за результатами досудового розслідування прийнято рішення в порядку ст. 225 КПК України (в редакції 1960 р.) про направлення справи (в межах якої, за змістом позову, накладений арешт на майно) з обвинувальним висновком прокуророві, рекомендовано звернутись до Ленінського районного суду м. Запоріжжя. Проте, про результати розгляду даної справи Ленінським районним судом м. Запоріжжя, або про стан її розгляду, позивач у позові не зазначає. Також у позові не зазначено чи зверталась позивач до Ленінського районного суду м. Запоріжжя із заявою про скасування арешту майна (у випадку якщо справа не розглянута), що суттєво впливає на можливість відкриття провадження у даній справі.

Також позивач у позові не зазначає, про наявність інших спадкоємців, що впливає на коло осіб, які приймають участь у даній справі.

Поряд із цим, за положеннями частини пятої статті 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з частиною другою статті 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Як передбачено частиною першою статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Позов ОСОБА_1 має характер немайнового, тому за приписами Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору становить 640,00 гривень.

Однак, позивачем до позовної заяви додано копію квитанції про сплату судового збору у розмірі 640,00 гривень, яка не може вважатись належним доказом сплати судового збору.

Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, доходжу висновку про необхідність залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вищеприведеними вимогами закону та Пленумів, зазначення належного відповідача (відповідачів) та відповідної третьої особи, зазначення всіх обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги та надання оригіналу квитанції про сплату судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, Дніпровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, третя особа приватний нотаріус Запорізького міського нотаріального округу Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про зняття арешту з нерухомого майна залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом приведення позовної заяви у відповідність з вищеприведеними вимогами закону та Пленумів, зазначення належного відповідача (відповідачів) та відповідної третьої особи, зазначення всіх обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги та надання оригіналу квитанції про сплату судового збору 5 днів з дня отримання даної ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.П. Соболєва