Справа № 203/4504/17
УХВАЛА

08 грудня 2017 року суддя Кіровського районного суду м.Дніпропетровська Казак С.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи державний реєстратор Орлівщинської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, ОСОБА_3 про визнання права власності, скасування рішення державного реєстратора,-

ВСТАНОВИВ:

До Кіровського районного суду м.Дніпропетровська надійшов вищезазначений позов, який підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Так, відповідно до п.п.2-6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити імя (найменування) позивача, відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, зміст позовних вимог, ціну позову, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно положень ст.ст.4,6 Закону України «Про судовий збір» при подачу позову позивач повинен був сплати судовий збір за дві заявлені самостійні вимоги: за вимогу майнового характеру (про визнання права власності) в сумі 8000 грн. та вимогу немайнового характеру (про скасування рішення про державну реєстрацію права власності) в сумі 640 грн.

Однак, до позовної заяви оригіналу платіжного документу про сплату судового збору в зазначених вище розмірах позивачем не надано.

Відповідно до ч.ч.1,3 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З підстав зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Згідно роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Таким чином, відповідно до ст.10 ЦПК України позивач повинен навести доводи і подати докази на підтвердження того, що його майновий стан перешкоджає сплаті ним судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

До позову долучено клопотання, складене від імені представника позивача, про відстрочку сплати судового збору до винесення судом рішення у справі.

Разом з тим, вказане клопотання не підписано особою, що його подала, а тому не може бути розглянуто як відповідний процесуальний документ.

Крім того, стороною позивача не представлено будь-яких доказів, які б свідчили скрутне матеріальне становище позивача та неможливість сплати судового збору у визначених законом розмірах повністю або частково, чи з розстрочкою.

Також в своєму позові позивач посилається на те, що спірна квартира є спадковим майном, а він спадкоємцем після смерті ОСОБА_4, що звернувся до нотаріуса з відповідною заявою про прийняття спадщини.

Проте, заявляючи вимогу про визнання права власності на спірну квартиру, яка фактично ґрунтується на його правах, як спадкоємця, позивач не наводить відповідних обставин та обґрунтувань, які б свідчили про неможливість реалізувати своє право спадкоємця, зокрема відповідної відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, причин такої відмови та неможливості реалізації такого права, у т.ч. після вирішення питання щодо скасування реєстрації права власності на спірне майно за відповідачкою.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку протягом пяти днів з дня отримання ухвали, для усунення зазначених в ухвалі недоліків, а саме: подачі нової заяви (з копіями відповідно до кількості осіб.я кі приймають участь у розгляді справи) з наведенням відповідних обставин та обгрунтувань щодо заявлених позовних вимог про визнання права власності, неможливості реалізації такого права в передбаченому Законом України Про нотаріат позасудовому порядку; вирішення питання щодо конкретизації позовних вимог в частині зазначення на якій правовій підставі ним заявляється вимога про визнання права власності (якщо в порядку спадкування за законом, то після смерті кого із спадкодавців).

Також позивачу слід сплати судовий збір в сумі 8640 грн., який підлягає перерахуванную на наступний рахунок: отримувач коштів УДКСУ у Кіровському району м.Дніпропетровська (Кіровський район), 22030001; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989316; банк отримувача ГУДКСУ у Дніпропетровській обл. м.Дніпропетровськ; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0007; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу - судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м.Дніпропетровська, .

При цьому, позивач має право в порядку ст.82 ЦПК України подати належним чином оформлене клопотання, з наведенням обгрунтованих доводів та доказів щодо наявності підстав для відстроячки або розстрочки сплати судового збору.

Керуючись ст.ст.82,119,120,121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи державний реєстратор Орлівщинської сільської ради Новомосковського району Дніпропетровської області, ОСОБА_3 про визнання права власності, скасування рішення державного реєстратора - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю.Казак