"03" березня 2017 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:
головуючої судді Яровенко Н. О.
при секретарі Івашко О. Л.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-
Позивач в вересні 2016 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини посилаючись на те, що вона є рідною сестрою ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3 помер. Відповідно до вимог ЦК України позивачка є спадкоємцем другої черги за законом. У встановлений шестимісячний строк після смерті спадкодавця ОСОБА_3 позивачка із заявою про прийняття спадщини не зверталась, оскільки про смерть ОСОБА_3 не знала, а дізналась тільки 10.05.2016р. на похованні матері ОСОБА_3 та позивачки - ОСОБА_4. Необізнаність про факт смерті спадкодавця позивачка обґрунтовує тим, що ОСОБА_3 був громадянином США і тривалий час проживав у США, позивачка з ним не спілкувалась. ОСОБА_3 виїхав до США у 2001 році та в подальшому постійно на території України не проживав, тому у зв'язку з відсутністю будь-якого спілкування позивачки з братом, вона була позбавлена можливості вчасно дізнатися про його смерть та у визначений законом строк звернутись до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини. Тому змушена звернутись до суду, оскільки вважає, що пропустила строк з поважних причин.
Представник позивача в судове засідання не з`явився, надійшла заява про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримує, проти винесення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не з`явився, причини неявки суду не повідомив, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, а тому по справі необхідно постановити заочне рішення, відповідно до ст. 224 ЦПК України через неявку відповідача в судове засідання.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що даний позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи, факт родинних відносин сторін підтверджується Свідоцтвом про народження ОСОБА_3 НОМЕР_2, виданим Дарницьким відділом ЗАГС міста Києва 17 липня 1974 року, запис за № 360 від 12 лютого 1956 року (до зміни прізвища - ОСОБА_3) та Свідоцтвом про зміну прізвища, імені, по батькові НОМЕР_3, виданим Дарницьким відділом ЗАГС міста Києва 17 липня 1974 року, запис за № 75 від 17 липня 1974 року; Свідоцтвом про народження позивачки НОМЕР_4, виданим на ім'я ОСОБА_1 Подільським бюро ЗАГС міста Києва 22 квітня 1948 року, запис за № 652 від 22 квітня 1948 року; факт зміни прізвища (до реєстрації шлюбу - прізвище ОСОБА_1, після реєстрації одруження присвоєно прізвище - ОСОБА_1), підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу НОМЕР_5, виданим Дніпровським в/ЗАГС міста Києва 27 грудня 1988 року, запис за № 1768 від 27 грудня 1988 року.
В матеріалах справи містяться також докази звернення позивачки до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Купреєвої С.П. із заявою про прийняття спадщини, та відмова-роз'яснення нотаріуса про те, що позивачка пропустила строк на подання такої заяви. У відмові нотаріуса міститься рекомендація щодо звернення до суду з відповідним позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Також представником позивачки було надано витяг із спадкового реєстру, відповідно до якого спадкових справ, відкритих після смерті ОСОБА_3,, немає.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом. Згідно з вимогами ст. 1269, 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який з поважних причин пропустив строк для прийняття спадщини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суд, відповідно до вимог п. 24 вказаної постанови, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними причинами є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Таким чином, суд приходить до висновку, що позивачка мала поважну причину, що була пов'язана з об'єктивною обставиною - необізнаністю про факт смерті ОСОБА_3, який є спадкодавцем. За таких обставин суд приходить до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 підлягають задоволенню.
На підставі викладеного та керуючись ст. 1270, 1272 ЦК України, ст.ст.3, 4, 10, 11, 57-60, 79, 84, 88, 196, 209, 212-215, 224-226, 228 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 (реєстраційний номер облікової картки платника податків - НОМЕР_1), ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_3, у два місяці.
Додатковий строк рахувати з дня набрання рішенням законної сили.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.
До суду може бути подана апеляційна скарга на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні при його оголошенні протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Суддя Н.О. Яровенко