Справа №403/629/17 провадження № 2/403/259/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 грудня 2017 року смт.Устинівка

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області Атаманова С.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про тлумачення заповіту в частині спадкового майна та визнання права спадкування за заповітом на земельну частку (пай),-

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідачів: Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області та Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про тлумачення заповіту його матері ОСОБА_2, складеного 30.07.2010 року в Ганно-Требинівській сільській раді Устинівського району в частині спадкового майна, а саме: розтлумачити заповіт наступним чином: «Заповідаю належну мені земельну ділянку №378 площею 9,50 га на території Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області згідно сертифіката на право на земельну частку (пай) серії б/н площею 9,16 умовних кадастрових гектарів, зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) КСП ім.Дзержинського Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області 12 квітня 2005 року за №386», та визнання за ним, як спадкоємцем за заповітом, права на земельну частку (пай) розміром 9,16 умовних кадастрових гектарів, без визначення меж цієї частки в натурі (на місцевості), розташованої на території Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області, як спадщину, яка відкрилась внаслідок смерті ОСОБА_2, яка померла 10 січня 2016 року.

Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України. Відповідно до положень п.п.5, 6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява має містити: виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Подана ОСОБА_1 позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає зазначеним вище вимогам ст.119 ЦПК України з наступних підстав.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, викладені в ній обставини та нормативно-правові документи на їх обґрунтування, суперечать резолютивній частині позову, що унеможливлює його розгляд в такому вигляді, а саме: в мотивувальній частині позовної заяви ОСОБА_1 зазначає, дослівно, «про відсутність у нього іншого способу захисту цивільних прав та інтересів, чим може бути визнання права відповідно до п.1 ч.2 ст.16 ЦК України як звернення до суду про тлумачення заповіту в частині спадкового майна та визнання права спадкування за заповітом на земельну частку (пай)», а в резолютивній частині вказує, дослівно, «про визнання за ним, як спадкоємцем за заповітом, права на земельну частку (пай) розміром 9,16 умовних кадастрових гектарів…».

Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ч.1 ст.1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

За змістом ч.1 ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

З огляду на системний аналіз вказаних правових норм право спадкування передбачає право особи, як спадкоємця, на отримання тих прав, які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини. Натомість, звернення до суду з позовною вимогою про визнання права спадкування, передбачає, що саме право особи на спадкування (можливість переходу до неї прав і обовязків спадкодавця) не визнається або оспорюються іншими особами, в тому числі, із підстав наявності перешкод у його здійсненні (наприклад, обставини, за наявності яких особа не має права на спадкування).

Позивачем ОСОБА_1 обставин, які обумовлюють звернення до суду за захистом свого цивільного права шляхом визнання права спадкування у позовній заяві не зазначені, як і не вказані особи чи державні органи, які таке право не визнають (оспорюють).

Разом з тим, зазначена позивачем ОСОБА_1 в тій же позовній заяві вимога про визнання за ним права не земельну частку (пай) не є тотожною позовній вимозі про визнання права спадкування, оскільки право спадкування за заповітом на земельну частку (пай) та право на земельну частку (пай) за своєю правовою природою є різними і передбачають різні правові наслідки.

Відповідно до ч.1 ст.15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Суддею встановлено, що однією з позовних вимог ОСОБА_1 є тлумачення заповіту, складеного ОСОБА_2 на його користь, посвідченого 30.07.2010 року секретарем Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області та зареєстрованого в реєстрі за №49.

За змістом ч.2 ст.1256 ЦК України у разі спору між спадкоємцями тлумачення заповіту здійснюється судом відповідно до ст.213 цього Кодексу.

Згідно ч.ч.2, 4 ст.213 ЦК України на вимогу однієї або обох сторін суд може постановити рішення про тлумачення змісту правочину Якщо за правилами, встановленими ч.3 цієї статті, немає можливості визначити справжню волю особи, яка вчинила правочин, до уваги береться мета правочину, зміст попередніх переговорів, усталена практика відносин між сторонами, звичаї ділового обороту, подальша поведінка сторін, текст типового договору та інші обставини, що мають істотне значення.

Однак, зі змісту позовної заяви неможливо встановити, чи є інші, крім позивача ОСОБА_1 спадкоємці після смерті спадкодавця ОСОБА_2 і в чому полягає спір між ними щодо спадкового майна, як і не вбачається відмови приватного нотаріуса ОСОБА_3 від видачі позивачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом саме з підстав необхідності визначити в судовому порядку справжню волю спадкодавця ОСОБА_2, як особи, яка вчинила правочин (заповіт).

Крім того, позивачем ОСОБА_1 не зазначено обставин та доказів на їх підтвердження щодо розбіжностей у площі земельної ділянки 9, 5 га., яка зазначена в заповіті, про тлумачення якого він звернувся до суду, площі земельної частки (паю) 9,16 умовних кадастрових гектарів, вказаної у сертифікаті на право на земельну частку (пай) серії б/н, зареєстрованого в Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) КСП ім..Дзержинського Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області 12.04.2005 року за №386.

На стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі суддя, виходячи з положень ч.2 ст.235 ЦПК України позбавлений можливості встановити вище вказані обставини шляхом витребування необхідних доказів за власною ініціативою, що допускається лише під час розгляду справ окремого провадження.

В звязку з викладеним, позивачу необхідно: визначити предмет спору; щодо позовної вимоги про тлумачення заповіту - обгрунтувати в чому полягає спір та між ким саме (хто є відповідачем); зазначити, які саме права або інтереси позивача порушені, невизнані і яким чином вони можуть бути відновлені (визнані) судом шляхом тлумачення заповіту, з огляду на те, що відмовою приватного нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії була відсутність правовстановлюючого документа на нерухоме майно Державного акта на право власності на земельну ділянку, а не наявні сумніви щодо справжньої волі спадкодавця ОСОБА_2, викладеної в заповіті.

Крім того, виходячи зі змісту поданого до суду ОСОБА_1 позову вбачається, що однією з позовних вимог позивача є визнання права на земельну частку (пай).

Відповідно до п.3.Указу Президента України № 720/95 від 08.08.1995 року "Про порядок паювання земель, переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам і організаціям" вартість земельної частки (паю) для кожного підприємства, кооперативу, товариства визначається виходячи з грошової оцінки переданих у колективну власність сільськогосподарських угідь, що обчислюється за методикою грошової оцінки земель, затвердженою Кабінетом Міністрів України, та кількості осіб, які мають право на земельну частку (пай). Розміри земельної частки (паю) в умовних кадастрових гектарах визначаються виходячи з вартості земельної частки (паю) та середньої грошової оцінки одного гектара сільськогосподарських угідь для даного підприємства, кооперативу, товариства.

Відповідно до ст.190 ЦК України майном як особливим об"єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а такж майнові права та обов"язки. Майнові права є неспоживною річчю. Майнові права визнаються речовими правами.

Тобто, право на земельну ділянку (пай) є майновим правом, яке підлягає оцінці в порядку, передбаченому Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

З огляду на викладене, позовна вимога про визнання права на земельну частку (пай) вимоги, є майновою, а тому за її подання до суду має справлятися судовий збір за ставкою, встановленою п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України "Про судовий збір" для позовної заяви майнового характеру, поданою фізичною особою, а саме: 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Оскільки до позовної заяви позивачем ОСОБА_1 не додано довідку на підтвердження грошової оцінки вищезазначеної земельної частки (паю), вказана обставина позбавляє суд можливості перевірити відповідність сплаченої позивачем суми судового збору за дві позовні вимоги, одна з яких є вимогою майнового характеру, ставці судового збору, встановленій вказаним вище Законом.

Відповідно до положень ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали. З огляду на викладене, у відповідності до ст.121 ЦПК України позовна заява ОСОБА_1 до Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про тлумачення заповіту в частині спадкового майна та визнання права спадкування за заповітом на земельну частку підлягає залишенню без руху з наданням заявнику строку для усунення вказаних вище недоліків заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання заявником даної ухвали, а саме: визначити предмет спору; щодо позовної вимоги про тлумачення заповіту - обгрунтувати в чому полягає спір та між ким саме (хто є відповідачем); зазначити, які саме права або інтереси позивача порушені, невизнані і яким чином вони можуть бути відновлені (визнані) судом шляхом тлумачення заповіту; зазначити обставин та докази на їх підтвердження щодо розбіжностей у площі земельної ділянки 9, 5 га., яка зазначена в заповіті, та площі земельної частки (паю) 9,16 умовних кадастрових гектарів, вказаної у сертифікаті на право на земельну частку (пай) серії б/н; надати докази на підтвердження грошової оцінки земельної частки (паю) та у разі необхідності доплатити судовий збір за позовну вимогу майнового характеру.

Керуючись ст.ст.119, 121, 208, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Устинівської районної державної адміністрації Кіровоградської області, Ганно-Требинівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області про тлумачення заповіту в частині спадкового майна та визнання права спадкування за заповітом на земельну частку (пай),- залишити без руху. Надати позивачу ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати п"яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали. Розяснити заявнику, що у разі невиконання вимог суду в зазначений строк заява буде вважатися неподаною і буде повернута.

Копію ухвали направити позивачу ОСОБА_1.

Ухвала не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від рішення суду. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Устинівського районного суду Кіровоградської області С.Ю.Атаманова