Справа № 712/4411/17-ц
Провадження № 2/712/1442/17
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

11 квітня 2017 року м. Черкаси

Суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Троян Т.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту освіти та гуманітарної політики виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа: Управління Держпраці у Черкаській області про зобовязання вчинити дії щодо належного виконання судових рішень та перерахування сум до пенсійного фонду, включенням до персоніфікованого обліку,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Департаменту освіти та гуманітарної політики виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа: Управління Держпраці у Черкаській області про зобовязання вчинити дії щодо належного виконання судових рішень та перерахування сум до пенсійного фонду, включенням до персоніфікованого обліку.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що остання подана з порушенням вимог ст.ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цивільно процесуальним законодавством, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Положеннями п. 3, 5, 6 ч. 2 ст.119 ЦПК України визначено, що позовна заява повинна містити, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

У пункті 7 постанови № 2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» Пленум Верховного Суду України роз'яснив, що «позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладенні обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину».

В позові позивач вказує на те, невиконання рішення суду про виплату середнього заробітку за час вимушеного прогулу створюють йому проблеми при нарахуванні пенсії за віком.

Тобто, позивачем не розкритий зміст порушеного права, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Порядок виконання судового рішення визначений Законом України «Про виконавче провадження».

Якщо позивачу було відмовлено у призначенні пенсії за віком, та він вважає таку відмову протиправною, він може оскаржити таку відмову в порядку Кодексу адміністративного судочинства.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачем не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

Загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів передбачений ст. 16 ЦК України.

Захист порушених прав та інтересів можливий кількома способами, а саме відповідно до ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Відтак позовні вимоги підлягають уточненню, оскільки з прохальної частини позовної заяви не вбачається, який спосіб захисту відповідно до ст. 16 ЦК України, обраний позивачем.

Оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Виходячи з вищенаведеного, позивачу необхідно викласти обставини в обґрунтування пред'явлених позовних вимог, виходячи з правовідносин, що склалися між сторонами, які права, свободи чи інтереси були порушені та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, чим визначений той засіб захисту права, який він просить застосувати, з посиланням на обставини як правові підстави, а також на докази в підтвердження обставин в обґрунтування заявлених вимог.

Також в позовній заяві в якості третіх осіб зазначено Управління Держпраці у Черкаській області. Натомість всупереч вимог ч.2 ст.36 ЦПК позивач не зазначає підстав, з яких ця особа має бути залучена до участі у справі.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 9 Закону України "Про судовий збір" судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Судом встановлено, що позивач при подачі позовної заяви, що має немайновий характер, не надав документ, що підтверджує сплату судового збору у повному обсязі у передбаченому законом у розмірі відповідно до змісту позовних вимог.

Відтак, суд позбавлений можливості вирішити питання про відкриття провадження у справі, оскільки заява містить недоліки (не відповідає вимогам ст.ст. 119 ЦПК України).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Департаменту освіти та гуманітарної політики виконавчого комітету Черкаської міської ради, третя особа: Управління Держпраці у Черкаській області про зобовязання вчинити дії щодо належного виконання судових рішень та перерахування сум до пенсійного фонду, включенням до персоніфікованого обліку- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків протягом п'яти днів з моменту отримання ухвали суду.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Соснівського

районного суду м. Черкаси Т.Є. Троян