У Х В А Л А

про відмову у прийнятті заяви про видачу

судового наказу

25 жовтня 2017 року місто Київ

Суддя Подільського районного суду м.Києва Ларіонова Н. М., розглянувши матеріали заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» (надалі ТОВ «Перший український експертний центр») про видачу судового наказу на стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В :

ТОВ «Перший український експертний центр» звернулось до суду з заявою, в якій просить стягнути з боржника ОСОБА_1 заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 4 113,13 грн., що виникла за період червня 2016 р. - серпень 2017 р., а також 3% річних та інфляційну складову - в розмірі 421, 07 грн.

Вирішуючи питання про відкриття наказного провадження, вважаю, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу слід відмовити за таких підстав.

Відповідно до п.2 ч.3 ст.100 ЦПК України суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із доданих до заяви про видачу судового наказу документів вбачається спір про право.

Пунктом 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 р. N 14 «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» судам дано роз'яснення, щонаявність спору про право, яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячиіз характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права абодокументів, що підтверджують виникнення права вимоги, із доданих документів вбачається пропуск позовної давності.

Пунктом 13 вищевказаної постанови Пленуму судам роз'яснено на те, що якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмови доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Відповідно до ст.625 ч.2 ЦК України 3% річних та інфляційна складова є мірою відповідальності при невиконанні грошового зобов'язання, що виникає, в даному випадку, з укладеного між Товариством та споживачем договору про надання послуг, що обумовлює для стягувача право вимоги цих сум в порядку наказного провадження. А відтак, відсутність такого договору тягне за собою спірність таких сум в разі заявлення вимоги про їх стягнення в порядку наказаного провадження.

Як вбачається з наданих документів, договір на надання послуг, укладений між стягувачем та боржником, до заяви не доданий. Також, відсутні документи про фактичне надання боржнику послуг та їх отримання останнім. Крім того, в заяві не зазначено та до неї не додано документу на підтвердження, за якими тарифами призводилось нарахування, тим самим не підтверджена правильність та безпірність розрахунку.

Крім того, з матеріалів справи вбачається, що заявник просить стягнути з боржника заборгованість за житлово-комунальні послуги у розмірі 4 113,13, а також 3% річних та індекс інфляції, однак з розрахунку заборгованості вбачається, що боржником періодично сплачувалися суми заборгованості, однак заявник вираховує 3% річних та індекс інфляції за весь час заборгованості, не враховуючи сплати. Визначений розмір заборгованості потребує додаткової оцінки та дослідження у сукупності з іншими доказами.

Враховуючи наведене вважаю, що у наданих документах вбачається спір про право, оскільки вказані обставини потребують додаткової перевірки та оцінки, підлягають дослідженню у сукупності з іншими доказами.

Згідно ч. 2 ст. 99 ЦПК України, у разі відмови в прийнятті заяви про видачу судового наказу або в разі скасування судового наказу внесена сума судового збору стягувачу не повертається. У разі пред'явлення стягувачем позову до боржника у порядку позовного провадження сума судового збору сплаченого за подання заяви про видачу судового наказу зараховується до суми судового збору, встановленої за позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Слід звернути увагу заявника, що в разі відсутності укладеного з ОСОБА_1 письмового договору про надання послуг, Товариство має право на стягнення в порядку наказаного провадження лише заборгованості за надані послуги.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.100, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Відмовити Товариству з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» в прийняті заяви про видачу судового наказу на стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги за період червень 2016 р. - серпень 2017 р.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Подільський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяН. М. Ларіонова