Справа № 211/3533/17
Провадження № 2/211/1904/17
У Х В А Л А

іменем України

11 грудня 2017 року суддя Довгинцівського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_1, розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання заповіту не дійсним, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання заповіту не дійсним.

Ухвалою суду від 22 08 2017 року заява залишена без руху згідно зі ст. ст. 119, 121 ЦПК України з пропозицією виправлення недоліків не більше як протягом 5 -ти днів з дня отримання ухвали .

В ухвалі зазначено, що позивачем не сплачено судовий збір за кожну позовну вимогу, згідно ст.. 6 ЗУ «Про судовий збір» , судовий збір сплачується окремо за кожну позовну вимогу майнового характеру, за кожну позовну вимогу немайнового характеру та окремо за вимогу майнового та немайнового характеру. Якщо пред»явлено позов з кількома майновими або немайновими вимогами, то судовий збір сплачується з кожну вимогу окремо.

Пунктом 10 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах роз»яснено, що подані до суду позовні заяви можуть містити кілька самостійних вимог, кожна з яких є об»єктом справляння судового збору.

До вказаної позовної заяви додане клопотання в якому позивачка просить відстрочити їй сплату судового збору, у зв»язку з тяжким матеріальним становищем , так як вона не працює.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

За положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору , зменшення його розміру, або звільнення від сплати такого є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (п. 29 постанови ВССУ № 10 від 17.10.2014 року).

Таким чином, звільнити або відстрочення сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Між тим, на підтвердження підстав для звільнення від сплати судового збору позивачкою не надано жодних доказів, які б свідчили про її скрутне матеріальне становище та неможливість у зв»язку з цим сплатити судовий збір.

За таких обставин, коли в розпорядженні суду відсутні дані, які б свідчили про майновий стан позивача, котрий би унеможливлював сплату ним судового збору або вказував на те, що при його сплаті позивача буде поставлено у скрутне матеріальне становище підстави для задоволення клопотання про відстрочення сплати судового збору відсутні.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів для працездатних осіб, розмір якого станом на 01.01.2017 року складає 1600 грв..

Враховуючи дане та те, що у задоволенні клопотання позивача про відстрочення від сплати судового збору слід відмовити, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі передбаченому ЗУ «Про судовий збір» , за дві вимоги немайнового характеру, а саме за кожну по 640 грн. , що разом становить 1280 грн. за наступними реквізитами: отримувач коштів: УК у м. Кривому Розі Довгинцівський район, , банк одержувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області, МФО 805012, рахунок 0021, код платежу 22030101, призначення платежу: судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

Згідно вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ , що підтверджує сплату судового збору.

Крім того , не зрозуміло чому позов адресований судді Ніколенко Д.М., а по тексту позову, що подається зустрічний позов.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали.

Відтак, позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення вищенаведених недоліків, при цьому на виконання такої позивачу на адресу суду слід надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Ухвала про залишення заяви без руху направлена судом на адресу позивача та її представника рекомендованими листами з повідомленням , однак повернуті без вручення по закінченню терміну зберігання . Представник позивача ОСОБА_4 отримала в суді копію ухвали 02 10 2017 року . Отже строк усунення недоліків сплинув 09 10 2017 року , зазначені в ухвалі недоліки не усунуті як на момент зазначений в ухвалі суду так і на момент винесення даної ухвали.

Позивач ОСОБА_2 рухом по розгляду позовної заяви взагалі не цікавиться.

Як наголошує Європейський суд з прав людини, у своїх рішеннях, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду , зобов"язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням по справі, добросовістно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов"язки.

Крім того , ст. 1 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ, з метою захисту порушених , невизнаних або оспорюваних прав , свобод чи інтересів фізичних осіб, прав чи інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України у разі невиконання вимог ухвали суду про залишення заяви без руху , заява вважається не поданою і підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст. ст. 119,121 ЦПК України ,

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини та визнання заповіту не дійсним вважати не поданою і повернути позивачу .

Одночасно, суд розяснює, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга в апеляційний суд Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня її проголошення . У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п»яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_1