ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/6113/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" листопада 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 р. ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, відповідач, разом - сторони) про розірвання шлюбу та відновлення її дошлюбного прізвища ОСОБА_2.

На обґрунтування вимог зазначила, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 25 серпня 2010 р. Від шлюбу вони мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Їх сімейне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння по усіх питаннях, які стосуються сімейних відносин, розходження поглядів на подружнє життя та виховання дитини. Відповідач не усвідомлює своєї ролі в сім'ї, іноді безпідставно стає агресивним. З цього приводу між ними виникають суперечки та сварки, що негативно впливає на психологічний стан дитини. Це стало причиною припинення сімейних відносин, зникли почуття любові. З травня 2017 р. вони не підтримують шлюбних відносин, проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Після розірвання шлюбу дитина буде проживати з матір'ю.

Позивач ОСОБА_2 подала заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи у її відсутність.

Відповідач ОСОБА_3 про розгляд справи повідомлявся у встановленому законом порядку за зареєстрованим місцем його проживання, проте в судове засідання він не з'явився, про причини неявки не повідомив, письмових заперечень на позов не подав.

Враховуючи неявку відповідача в судове засідання, суд відповідно до положень статей 224, 225 ЦПК України ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Нез'явлення сторін є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши надані позивачем докази, суд вважає встановленими такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини.

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 перебувають шлюбі, зареєстрованому 25 серпня 2010 р. Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1589 (а.с. 4).

Подружжя має малолітнього сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

З позовної заяви вбачається, що внаслідок розбіжності у поглядах на сімейне життя, взаємні права і обов'язки подружжя та виховання дитини, сторони втратити почуття любові та припинили

шлюбно-сімейні відносини. Наразі сторони проживають окремо, спільного господарства не ведуть.

Згідно положень статті 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення...

Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку, що між сторонами дійсно існує стійкий розлад подружніх стосунків і подальше збереження шлюбу, який існує лише формально, суперечить інтересам позивача.

За приписом статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу відновити своє дошлюбне прізвище, а отже вимоги позивача щодо відновлення її дошлюбного прізвища також є обґрунтованими.

Враховуючи, що рішення ухвалюється на користь позивача, суд на підставі положень частини 1 статті 88 ЦПК України присуджує з відповідача понесені позивачем судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись статтями 10, 11, 27, 60, 212, 213, 214, 215, 225, 226 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 25 серпня 2010 р. Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з Державним центром розвитку сім'ї, актовий запис № 1589, між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, розірвати.

Після розірвання шлюбу дружині відновити її дошлюбне прізвище ОСОБА_2.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 640 гривень.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги та строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо скаргу та заяву не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржене відповідачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дати постановлення ухвали.

Суддя: