Справа № 760/7230/16-ц
Провадження № 2/760/2172/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 січня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді - Лазаренко В.В.

з участю секретаря - Слободянюк А.К.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 про вселення, зобов"язання не чинити перешкод в користуванні житловим приміщенням та зобо"язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

18.04.2016 позивач звернувся в суд з позовом до відповідачів ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5, ОСОБА_4 в якому просить зобов'язати останніх не чинити йому перешкод у користуванні кв. АДРЕСА_1, вселити його в кв. АДРЕСА_1, зобов'язавши відповідачів надати ключ від вхідних дверей квартири.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що він на підставі договору дарування частки квартири, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дідович І.В., є власником 3/4 частин кв. АДРЕСА_1

На даний момент в спірній квартирі зареєстровано шестеро осіб та фактично проживають четверо: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_5 та ОСОБА_4 Відповідачі є співвласниками спірної квартири. Після того як він набув право власності на 3/4 частини спірної квартири, він вирішив скористатися своїм правом на проживання в ній та захотів вселитися у вказану квартиру.

Відповідачі не надали йому можливості заселитись у спірну квартиру, а також на його вимогу не надали дублікат ключів від вхідних дверей квартири, чим створили перешкоди у реалізації ним права власності.

У зв'язку з цим, він змушений був звернутися до правоохоронних органів, а саме 07.12.2015 звернувся до Управління поліції Солом'янського управління поліції Головного управління Національної поліції в м. Києві з заявою про те, що відповідачі не надають йому доступу до спірної квартири.

Вважає, що він як співвласник має законні підстави для користування спірною квартирою, а тому відповідачі своїми діями порушують його права.

Ухвалою суду від 27.01.2017 провадження у справі в частині позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_5 закрито, у зв'язку зі смертю позивача.

В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 проти задоволення позову заперечував, просив відмовити в його задоволенні.

Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, про причини своєї неявки суд до відома не поставили.

З урахуванням положень ст. 169 ЦПК України, думки учасників судового розгляду, суд дійшов висновку про можливість розгляду справи у відсутності осіб, які не з'явились в судове засідання.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що на підставі договору дарування від 01.12.2015, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Дідович І.В., за позивачем ОСОБА_1 зареєстровано право власності на 3/4 квартири за адресою: АДРЕСА_1, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 15.01.2016 №51659900.

Відповідно до довідки форми №3, виданої структурним підрозділом КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом'янського району м. Києва» ЖЕД 905 від 25.01.2016 №613, у вказаній квартирі значиться зареєстрованими ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_4, ОСОБА_8, ОСОБА_1, з яких як зазначено позивачем, у квартирі проживають ОСОБА_2, ОСОБА_3, та ОСОБА_4

З пояснень представника позивача та відповідача в судовому засіданні встановлено, що позивач не був допущений у спірну квартиру, ключів від вхідних дверей не отримав.

Відповідно дост. 150 ЖК України, громадяни, які мають в приватній власності квартиру, користуються нею для особистого проживання і проживання членів їх сімей.

Відповідно до ст. 317 ЦК України власникові належить право володіння, користування та розпорядження своїм майном.

На зміст права власності не впливають місце проживання власника та місцезнаходження майна.

Частинами 1, 3 ст. 319 ЦК України визначено, що власник полодіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав.

Ст. 321 ЦК України містить положення про те, що право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.

У ст. 391 ЦК України зазначено, що власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.

Згідно з ч. 2 ст.386 ЦК України власник, який має підстави передбачити можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.

Таким чином, оскільки в ході судового розгляду встановлено, що відповідачі чинять позивачу перешкоди у користуванні квартирою, суд приходить до висновку, що позовні вимоги про вселення, зобов"язання не чинити перешкод в користуванні житловим приміщенням та зобо"язання видати ключі від вхідних дверей є законними та обгрунтованими, а тому позов належить задовольнити.

Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, з відповідачів на користь позивача підлягає стягненню сплачений судовий збір у рівних частинах.

На підставі викладеного вище, керуючись ст.ст. 3, 4, 10, 11, 57-61, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Вселити ОСОБА_1 в квартиру АДРЕСА_1.

Зобов`язати ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 не чинити ОСОБА_1 перешкод у користуванні квартирою АДРЕСА_1 та надати ОСОБА_1 ключі від вхідних дверей квартири АДРЕСА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору в сумі 551,20 грн..

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору в сумі 551,20 грн..

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 витрати з оплати судового збору в сумі 551,20 грн..

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня його проголошення.

Особи, які приймали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Лазаренко В.В.