Провадження № 2/161/5049/17
У Х В А Л А

14 грудня 2017 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась з позовом до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про звільнення від сплати судового збору по даній справі, яку обгрунтовано тим, що позивач в силу свого майнового стану не в змозі сплатити судовий збір, оскільки на даний час, лише з 26.09.2017 року працює на посаді директора ТзОВ «ЗАХІДМЕКС» і отримує заробітну платню на рівні мінімальної, на утриманні у неї перебуває двоє дітей.

Просить суд звільнити її від сплати судового збору або зменшити розмір судового збору або відстрочити його сплату на строк до ухвалення рішення у справі.

Вивчивши клопотання позивача, суд вважає, що воно є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно до ч.ч.1,3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Аналогічна норма права закріплена в ст.8 Закону України « Про судовій збір».

Відповідно до розяснень, викладених в п.29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», вбачається, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Надані позивачем свідоцтва про народження дітей та повідомлення про те, що вона з 26.09.2017 року працює на посаді директора ТзОВ «ЗАХІДМЕКС» і отримує заробітну платню на рівні мінімальної, на думку суду, не може слугувати підставою для відстрочки сплати судового збору та спростовується тим, що позивач є фізично здоровою, працездатного віку, мала можливість працевлаштуватися раніше та отримувати дохід, тому суд не вбачає підтвердження скрутного матеріального стану позивача, які б могли стати підставою для суду відстрочити сплату судового збору у справі.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

У позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог (п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем при подачі позову сплачено судовий збір в сумі 480 грн.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Позивачем заявлено вимоги про визнання права власності на майно, проте до позовної заяви не додано документів, які б підтверджували дійсну ринкову вартість спірного майна.

Дійсна ринкова вартість має бути підтверджена висновком субєкта оціночної діяльності, який має відповідну ліцензію на здійснення такої діяльності.

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання заяви окремого провадження, яка подана фізичною особою 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

(Реквізити рахунку для оплати судового збору : Банк УДКСУ у м. Луцьку Волинської області, МФО 803014, № доходного рахунку щодо сплати судового збору 0002, Одержувач коштів м. Луцьк, 22030001, Ідентифікаційний код одержувача 38009628).

Оригінал платіжного документа необхідно предявити в суд.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Оскільки позивачем не надано належних доказів сплати судового збору, в задоволенні його заяви про відстрочку сплати судового збору відмовлено, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільною сумісною власністю та його поділ - залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду в установлений строк усуне вказані недоліки, заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду Черняк В.В.