Справа № 308/3248/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 квітня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Віра-Сервіс-Буд», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний реєстратор відділу реєстрації юридичних особі та фізичних осіб-підприємців Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у користуванні майном та визнання недійсними зміни до установчих документів,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Віра-Сервіс-Буд», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний реєстратор відділу реєстрації юридичних особі та фізичних осіб-підприємців Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у користуванні майном та визнання недійсними зміни до установчих документів.

Частиною 1 статті 122 ЦПК України визначено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст. 119, 120 ЦПК України. А саме, в позовній заяві має містись посилання, зокрема, на те, до кого предявлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Так, згідно п.2 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі. В поданій до суду позовній заяві позивачами вказані відомості не зазначене, зокрема не вказано поштовий індекс позивачів, відповідача та третьої особи, не вказано їх засоби звязку.

Крім того, як слідує з описової частини позовної заяви позивачі зазначають відповідачем по вказаній справі ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Віра-Сервіс-Буд», разом з тим, згідно прохальної частини заяви позивачі просять усунути перешкоди в користуванні належним їм майном, які здійснюються ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» та визнати зміни до установчих документів саме ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод».

Тобто, позивачам слід уточнити заявлені ними вимоги та чітко зазначити до кого предявлена позовна заява.

Крім того, відповідно до ст.. 34 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань» рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, субєкта державної реєстрації можуть бути оскаржені до Міністерства юстиції України та його територіальних органів або до суду. За результатами розгляду скарги Міністерство юстиції України та його територіальні органи можуть прийняти мотивоване рішення, в якому передбачити шляхи для задоволення скарги. Рішення, прийняте за результатами розгляду скарги, надсилається скаржнику протягом трьох робочих днів з дня його прийняття. Міністерство юстиції України розглядає скарги: 1) на проведені державним реєстратором реєстраційні дії (крім випадків, якщо такі реєстраційні дії проведено на підставі рішення суду); 2) на рішення, дії або бездіяльність територіальних органів Міністерства юстиції України. Територіальний орган Міністерства юстиції України розглядає скарги: 1) на рішення (крім рішення, згідно з яким проведено реєстраційну дію), дії або бездіяльність державного реєстратора; 2) на дії або бездіяльність субєктів державної реєстрації. Територіальний орган Міністерства юстиції України розглядає скарги стосовно державного реєстратора, субєктів державної реєстрації, які здійснюють свою діяльність у межах території, на якій діє відповідний територіальний орган.

Відповідно до ч.5 ст. 34 вказаного Закону скарга на рішення, дії або бездіяльність державного реєстратора, субєкта державної реєстрації або територіального органу Міністерства юстиції України подається особою, яка вважає, що її права порушено, у письмовій формі та має містити: 1) повне найменування (імя) скаржника, його місце проживання чи перебування (для фізичних осіб) або місцезнаходження (для юридичних осіб), а також найменування (імя) представника скаржника, якщо скарга подається представником; 2) зміст оскаржуваного рішення, дій чи бездіяльності та норми законодавства, порушені на думку скаржника; 3) викладення обставин, якими скаржник обґрунтовує свої вимоги; 3-1) відомості про наявність чи відсутність судового спору з порушеного у скарзі питання, що може мати наслідком скасування оскаржуваного рішення, повідомлення або реєстраційної дії державного реєстратора та/або внесення відомостей до Єдиного державного реєстру; 4) підпис скаржника або його представника із зазначенням дати складення скарги.

До скарги додаються засвідчені в установленому порядку копії документів, що підтверджують факт порушення прав скаржника (за наявності), а також якщо скарга подається представником скаржника - довіреність чи інший документ, що підтверджує повноваження такого представника, або копія такого документа, засвідчена в установленому порядку.

Разом з тим, позивачем не долучено до матеріалів позову відомостей чи звертався з відповідною скаргою та яку відповідь ними отримано за результатом розгляду такої.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачі разом з позовною заявою подали до суду клопотання в якому, посилаючись на Закон України «Про судовий збір» просять звільнити їх від сплати судового збору до ухвалення судового рішення у даній справі, враховуючи їх скрутне матеріальне становище.

Статтею 8 Закону України «Про судовий збір» визначено, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті..

Згідно розяснень, що містяться в пункту 29 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Обставини для звільнення або відстрочки від сплати судового збору повинні бути виключними та такими, що обумовлюють необхідність у звільнені. Позивачами до матеріалів позову не надано жодного доказу, який вказує на обставини, що унеможливлюють чи утруднюють сплату судового збору, доказів підтверджуючих їх важке матеріальне становище, а тому клопотання про звільнення від сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання про необхідність сплатити позивачем судового збору відповідно до законодавства України, а саме Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.. Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Пунктом 1.2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлюється розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 та ч.6 ст.6 Закону України «Про судовий збір» та п.10 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. У разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що кожним із позивачів заявлено по дві вимоги немайнового характеру, а саме:

- позивач ОСОБА_1 просить: 1) усунути перешкоди у користуванні належним їй майном за адресою м.Ужгород, вул.Швабська, 68, які здійснюються ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» шляхом скасування запису в ЄДР повязаного із зміною місцезнаходження, а саме запису №2007991 від 21 вересня 2016 року, пов'язаний із зміною місцезнаходження ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» з Запорізької області, м.Запоріжжя на Закарпатську область, м.Ужгород, вул.Швабська, 68, а також всіх наступних змін; 2) визнати недійсними зміни до установчих документів ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» повязані із зміною місцезнаходження з Запорізької області, м.Запоріжжя на Закарпатську область, м.Ужгород, вул.Швабська, 68;

- позивач ОСОБА_2 просить: 1) усунути перешкоди у користуванні належним йому майном за адресою м.Ужгород, вул.Швабська, 68, які здійснюються ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» шляхом скасування запису в ЄДР повязаного із зміною місцезнаходження, а саме запису №2007991 від 21 вересня 2016 року, пов'язаний із зміною місцезнаходження ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» з Запорізької області, м.Запоріжжя на Закарпатську область, м.Ужгород, вул.Швабська, 68, а також всіх наступних змін; 2) визнати недійсними зміни до установчих документів ТОВ «Запорізький індустріально-механічний завод» повязані із зміною місцезнаходження з Запорізької області, м.Запоріжжя на Закарпатську область, м.Ужгород, вул.Швабська, 68;

Тобто, при зверненні до суду кожен із позивачів мав сплатити судовий збір за дві вимоги немайнового характеру у розмірі 1280,0 грн. (або два рази по 640,0 грн.)

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород, МФО 812016, , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030101, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Окрім цього, позивачами всупереч ч.1 ст.120 ЦПК України до позовної заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дослідивши матеріали заяви, приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Згідно ч.2 ст.121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачам надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позову заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Віра-Сервіс-Буд», третя особа, яка не заявляє самостійних вимог державний реєстратор відділу реєстрації юридичних особі та фізичних осіб-підприємців Ужгородської міської ради, про усунення перешкод у користуванні майном та визнання недійсними зміни до установчих документів - залишити без руху.

Повідомити позивачам про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 11 квітня 2017 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4