н/п 2-п/174/4/2017
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

06 грудня 2017 року м. Вільногірськ

Вільногірський міський суд Дніпропетровської області в складі: головуючого - судді Борцової А.А.,

за участю секретаря Заіка А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву Державної казначейської служби України про перегляд заочного рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 19.09.2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Державної казначейської служби України про стягнення компенсації за спричинену моральну шкоду, третя особа - поліцейський БДПС підпорядкований ГУНП в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_2,-

В С Т А Н О В И В:

Заочним рішенням Вільногірського міського суду Дніпропетровської області 19.09.2017 року задоволено частково позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Державної казначейської служби України про стягнення компенсації за спричинену моральну шкоду, третя особа поліцейський БДПС підпорядкований ГУНП в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_2 та стягнуто з Державної казначейської служби України за рахунок коштів Державного бюджету України шляхом списання коштів з єдиного казначейського рахунку на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 700 грн. 00 коп.

11.10.2017 року відповідач - ОСОБА_3 казначейська служба України звернулися до суду з заявою про скасування зазначеного заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку. В обґрунтування заяви зазначили, що їх представник у звязку з великою завантаженістю та обємом справ участь у судовому засіданні не приймав, казначейство, яке залучено до цієї справи в якості відповідача згідно із своїми функціональними обов'язками не є учасником спірних відносин і не володіє будь-якими фактичними даними, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що мають значення для правильного вирішення справи. Казначейство жодних прав та інтересів позивача не порушувало, не вступало у правовідносини з ним і жодної шкоди позивачеві завдавало, то відповідно до вимог Конституції України, Цивільного Кодексу України та інших актів законодавства, Казначейство не може нести відповідальність за шкоду, завдану позивачу діями інших суб'єктів. ОСОБА_1 знаходився у правовідносинах із Головним управлінням Національної поліції у Дніпропетровській області, тому, саме внаслідок дій зазначеного державного органу виникла підстава для звернення позивача до суду для відновлення порушених його прав, тому покладення відповідальності на казначейство за дії (бездіяльність) іншого державного органу є безпідставним та необґрунтованим.

В судове засідання представники відповідачів, позивач та третя особа не з'явилися, про час, дату та місце судового розгляду повідомлені належним чином.

Представник позивача ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, надав заяву, згідно якої просить розглядати заяву ДСК України без його участі, у задоволенні заяви просить відмовити (а.с. 83).

Відповідно до ч.1 ст. 231 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляд справи.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, в звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у розгляді справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснювалося.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення, матеріали справи, суд прийшов до висновку, що у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення слід відмовити по наступним підставам.

Так, відповідно до ст.228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідно до ст. 229 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Відповідно до положень ч.1 ст.224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно із ч.4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

З матеріалів справи, вбачається що, відповідач ОСОБА_3 казначейська служба України будучи належним чином повідомленими, про час та місце розгляду справи, в судові засідання призначені на 29.08.2017 року о 8.30 год. (а.с. 27) та 19.09.2017 року об 11.00 год. (а.с. 39) свого представника не направили, про причини неявки не повідомили, заяви про розгляд справи за їх відсутності не надали. Звернувшись з заявою про перегляд заочного рішення, доказів про поважність причин неявки представника в судові засідання також не надали, а доводи відповідача про те, що їх представник не міг прийняти участь в судовому засіданні у звязку з великою завантаженістю та обємом справ, не можуть слугувати підставою для визнання причин неявки представника відповідача в судові засідання поважними, оскільки відповідач є юридичною особою, має відповідний штат працівників, тому не був позбавлений можливості направити до суду для участі у розгляді справи свого представника або направити письмові заперечення на позов.

Крім того, доводи відповідача про те, що Казначейство не є учасником спірних відносин, не володіє будь-якими фактичними даними, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що мають значення для правильного вирішення справи, прав та інтересів позивача не порушувало і не вступало у правовідносини з ним, суттєвого значення по справі не мають, оскільки саме Казначейство є розпорядником бюджетних коштів, за рахунок яких повинно проводитися відшкодування матеріальної шкоди, завданої позивачу неправомірними діями посадової особи Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області ОСОБА_2, тому правомірно залучено позивачем до участі у справі у якості відповідача.

При таких обставинах, підстави для скасування заочного рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 19.09.2017 року відсутні, тому у задоволенні заяви про перегляд заочного рішення відповідача Державної казначейської служби України слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 224, 226, 228, 229, 231, 232 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

В задоволенні заяви відповідача - Державної казначейської служби України, про перегляд заочного рішення Вільногірського міського суду Дніпропетровської області від 19.09.2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Дніпропетровській області, Державної казначейської служби України про стягнення компенсації за спричинену моральну шкоду, третя особа поліцейський БДПС підпорядкований ГУНП в Дніпропетровській області сержант поліції ОСОБА_2 - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, однак заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку в 10-ти денний строк з дня постановлення ухвали про відмову з задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Головуючий-суддя: А.А.Борцова