1 УХВАЛА ІМЕНЕМ УКРАЇНИСправа № 335/3966/17 2/335/1111/2017
про залишення позовної заяви без руху
24 березня 2017 р. суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Шалагінова А.В., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 про зняття арешту,
24 березня 2017 р. до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 про зняття арешту, в якій він просить зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, накладений постановою прокурора Орджонікідзевського району м. Запоріжжя від 03.01.2006.
Вивчивши подані матеріали приходжу до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху з таких підстав.
Відповідно до вимог пункту 2 частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.
За вимогами пунктів 3, 5 частини другої статті 119 ЦПК України у позовній заяві зазначається зміст позовних вимог та виклад обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги.
У позовній заяві позивачем не зазначено відповідача, його місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.
Крім того, позовна заява взагалі не містить змісту позовних вимог та викладу обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, у т.ч. не міститься підстави позову, посилань на норми діючого законодавства, якими обґрунтовується позов.
Також, зазначаючи докази, якими обґрунтовуються позовні вимоги, позивач посилається на постанову прокурора Орджонікідзевського району м. Запоріжжя від 03.01.2006 «Про накладення арешту на нерухоме майно». З доданої копії постанови випливає, що вона прийнята за матеріалами дослідчої перевірки по ЖРЗПЗ № 76 від 03.01.2006, тобто прийнята за вимогами Кримінально-процесуального кодексу України (в редакції 1960 р.).
За змістом ст. 126 КПК України (в редакції 1960 р.) на спірне майно в процесі розслідування кримінальної справи арешт може бути накладений на майно обвинуваченого чи підозрюваного або осіб, які несуть за законом матеріальну відповідальність за його дії лише з метою забезпечення цивільного позову і можливої конфіскації майна.
Відповідно до п. 9 Перехідних положень чинного КПК України запобіжні заходи, арешт майна, відсторонення від посади, застосовані під час дізнання та досудового слідства до дня набрання чинності цим Кодексом, продовжують свою дію до моменту їх зміни, скасування чи припинення у порядку, що діяв до набрання чинності цим Кодексом.
Також, можливість розгляду питання про скасування арешту майна передбачена й статтею 174 чинного КПК України, відповідно до ч. 1 якої, підозрюваний, обвинувачений, їх захисник, законний представник, інший власник або володілець майна, представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, які не були присутні при розгляді питання про арешт майна, мають право заявити клопотання про скасування арешту майна повністю або частково.
Оскільки позивач не зазначив у позовній заяві підстав його звернення до суду саме з позовною заявою, а також обставин, зокрема, чи звертався він до прокуратури або до слідчого судді із заявами (клопотаннями) про скасування арешту майна, та до якого результату призвели його звернення, тому це позбавляє суд можливості визначитися із тим, чи підлягають вимоги ОСОБА_1 розгляду в порядку цивільного судочинства.
Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
За таких обставин, приходжу до висновку про залишення даної позовної заяви без руху із наданням позивачеві строку для усунення недоліків шляхом зазначення у позовній заяві відповідача, його місцезнаходження, номерів засобів звязку, зазначення у позовній заяві змісту позовних вимог та обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119121 ЦПК України, суддя
Позовну заяву ОСОБА_1 про зняття арешту без руху.
Надати позивачеві строк для усунення недоліків позовної заяви шляхом зазначення у позовній заяві відповідача, його місцезнаходження, номерів засобів звязку, зазначення у позовній заяві змісту позовних вимог та обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги 5 (пять) днів з дня отримання копії ухвали, розяснивши, що у разі не усунення недоліків позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.В. Шалагінова