Справа № 639/1467/17
Провадження № 2/639/1129/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Гаврилюк С.М.,

при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що шлюб з відповідачем зареєстровано 01.12.2012 у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 677.

Від шлюбу сторони мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач зазначила, що підставою для розірвання шлюбу є ті обставини, що у подружжя відсутні спільні інтереси , наявні різні погляди на життя, відсутнє взаєморозуміння. Сторони втратили один до одного почуття любові та поваги.

Позивач з відповідачем спільного господарства не ведуть.

ОСОБА_1 вважає, що подальше спільне життя та збереження шлюбу неможливе, оскільки з квітня 2015 року шлюбні відносини з відповідачем фактично припинені, ОСОБА_2 повернувся жити до свого минулого місця проживання.

Спорів майнового характеру та щодо місця проживання дитини немає.

Позивач подала до суду заяву про розгляд справи без її участі, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила їх задовольнити, а також просила суд після розірвання шлюбу залишити їй шлюбне прізвище «Семикрасова».

Відповідач позовні вимоги визнав в повному обсязі, не заперечував проти розірвання шлюбу, про що зазначив у поданій до суду заяві, у якій також просив розглядати справу без його участі.

Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.

Відповідно ст. 110 СК України шлюб скасовується в судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й жінки із збереженням родини неможливо.

Згідно статті 51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу неможливе, сімя існує лише формально, єдиний сімейний бюджет відсутній, сторони тривалий час не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, втратили один до одного почуття любові та поваги.

Зі свідоцтва про одруження серіїї І-ВЛ № 194891, виданого 01.12.2012 Жовтневим відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, вбачається, що при одружені позивач змінила дівоче прізвище «Захарченко» на прізвище чоловіка «Семикрасова» (а.с. 5). При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачем заявлено вимогу про залишення її шлюбного прізвища, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити її шлюбне прізвище - «Семикрасова».

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, сплачений позивачем судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь ОСОБА_1

Керуючись ст.ст. 3, 4, 57, 88, 174, 213, 214, 215 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 01.12.2012 у Жовтневому відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 677.

Після розірвання шлюбу залишити позивачеві шлюбне прізвище «Семикрасова».

Стягнути з ОСОБА_2 Володимироваича (ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії МН № 758295) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт серії МТ № 275083) судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) грн.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.М.Гаврилюк