ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

08 грудня 2017 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Ковалевська Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3»ї Сергіївни, ОСОБА_4, третя особа: Державна нотаріальна контора про поділ дружини та чоловіка, що є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя, -

в с т а н о в и в :

Представник позивача ОСОБА_5 подав до суду позов в інтересах ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3»ї Сергіївни, ОСОБА_4, третя особа: Державна нотаріальна контора про поділ дружини та чоловіка, що є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Розглянувши матеріали вказаного позову вважаю, що він не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України передбачено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову визначається дійсною вартістю нерухомого майна.

Позивачем при подачі позову до суду не визначена ціна позову та не додано до позовної заяви доказів дійсної вартості такого майна, тому відповідно, не вірно сплачено судовий збір.

Згідно п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як зазначає Пленум Верховного Суду України у постанові №2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Крім того, при викладені змісту позовних вимог (п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України) позивачу слід враховувати позицію Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладену у листі № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 р., в якому зазначено, що зі змісту ст. 357 ЦК вбачається, що під терміном "визначення часток" законодавець розуміє визначення (встановлення) розміру частки співвласника у спільному сумісному майні. Отже, резолютивну частину судового рішення в цій категорії справ має бути викладено наступним чином: "Визначити, що частка померлого (П.І.Б.) в праві спільної сумісної власності на квартиру (будинок, садибу) становила -1/2".

Визначення судами частки подружжя у праві спільної сумісної власності на нерухоме майно (квартиру) за померлими суперечить вимогам ст. 3 ЦПК, статей 27 - 31 ЦПК, оскільки судом вирішується питання про права осіб, які не є сторонами процесу та у зв'язку зі смертю не мають цивільної процесуальної правоздатності та дієздатності.

Виходячи з викладеного, позивачу необхідно уточнити позовні вимоги.

Також суд зазначає, що відповідно до положень ЦПК України, під відповідачем розуміється особа, яка за цивільною позовною заявою позивача притягається до відповідальності за порушення чи оспорювання її прав та охоронюваних законом інтересів, а також у передбачених законом випадках, й інші особи, на адресу яких спрямована вимога позивача, яка знайшла своє аргументування та вираження у відповідній позовній заяві.

Позивачем при подачі позову вказані відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, проте з викладених позовних вимог не вбачається, яким саме чином було порушено її право зі сторони вказаних осіб.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовну заява подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, тому вона підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3»ї Сергіївни, ОСОБА_4, третя особа: Державна нотаріальна контора про поділ дружини та чоловіка, що є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків заяви протягом пяти днів з моменту отримання ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Ковалевська