Справа № 305/1945/14-ц
У Х В А Л А

Іменем України

03 квітня 2017 року м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Закарпатської області у складі:

головуючого-судді: Мацунича М.В.,

суддів: Куштана Б.П., Джуга С.Д.

за участю секретаря: Волощук В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Рахівського районного суду від 19 січня 2017 року про залишення заяви без розгляду за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Великобичківське лісомисливське господарство», де третіми особами є: відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від тимчасової втрати працездатності у Рахівському районі Закарпатської області, Комунальне підприємство «Тячівська районна поліклініка» про визнання незаконним та скасування наказу про звільнення та поновлення на роботі, -

встановила:

У вересні 2014 року, ОСОБА_1 звернувся в суд із вищенаведеним позовом.

Та ухвалою Рахівського районного суду від 19 січня 2017 року, позовну заяву ОСОБА_1 залишено без розгляду в зв'язку з повторною неявкою в судове засідання належним чином повідомленого позивача та його представника.

Заперечуючи дане судове рішення, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу в якій ставить, питання про скасування ухвали як такої, що постановлена з порушенням норм процесуального права та направлення справи до суду першої інстанції для продовження розгляду. Зокрема, указує на те, що, зважаючи на закінчення терміну повноважень його представника, суд повинен був його повідомити про час і місце судового розгляду.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає за необхідне відмовити у її задоволенні за наступних підстав.

Залишаючи без розгляду позовну заяву, суд першої інстанції послався на те, що позивач та його представник у судове засідання не з'явився повторно, хоча про час і місце розгляду справи були повідомлені належним чином.

З даним висновком суду першої інстанції погоджується колегія суддів, зважаючи на наступне.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Дана норма кореспондується із ч. 3 ст. 169 ЦПК України.

Частиною 5 ст. 76 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.

У відповідності до приписів ч. 8 ст. 76 ЦПК України в разі відмови адресата одержати судову повістку, особа, яка її доставляє, робить відповідну помітку на повістці і повертає її до суду. Особа, яка відмовилася одержати судову повістку, вважається повідомленою.

Як убачається з матеріалів справи, представник позивача ОСОБА_2 повідомлявся судом про передостаннє судове засідання призначене на 16.12.2016 року, однак від отримання повістки останній відмовився (Т.2 а.с.37), після чого ним написана заява про відкладення розгляду справи (Т.2 а.с.38). Колегія суддів констатує, що на той момент довіреність видана позивачем на ім'я ОСОБА_3 ще не припинила свою дію, позаяк була укладена на термін до 31.12.2016 року (Т.1, а.с.184).

Таким чином, враховуючи приписи ч.ч. 5, 8 ст. 76 ЦПК України, ОСОБА_1 вважається належним чином повідомленим про судове засідання від 16.12.2016 року. Твердження апелянта про порушення судом норм процесуального права внаслідок неповідомлення саме його особисто про дане засідання є помилковим, оскільки на той момент довіреність видана на представника ще була чинною.

Щодо останнього судового засідання від 19.01.2017 року, то судова повістка з викликом на дану дату надсилалася на адресу ОСОБА_1, однак такий відмовився від її отримання (Т.2 а.с.44), а тому вважається належним чином повідомленим про час і місце судового розгляду у відповідності до ч. 8 ст.76 ЦПК України.

Таким чином, позивач повторно не з'явився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про час і місце судового розгляду, про розгляд справи за його відсутності не заявляв, а тому, суд першої інстанції мав усі правові підстави для залишення позову без розгляду.

Колегія суддів констатує, що приписи ст. 207 ЦПК України не ставлять право суду на залишення позову без розгляду в залежність від поважності причин неявки (повторної неявки) позивача чи його представника в судове засідання. Поважність причин неприбуття в судове засідання обов'язково враховується судом лише в разі першої неявки в судове засідання згідно вимог п. 2 ч. 1 ст. 196 ЦПК України. Щодо наступних судових засідань, то поважність причин неявки в такі не є обов'язковою підставою для відкладення розгляду справи.

При цьому колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з посиланням на ч. 3 ст. 27 ЦПК України про недобросовісність дій позивача та його представника.

Так, провадження по даній справ було відкрито ще 19.09.2014 року. Впродовж усього розгляду справи позивач та його представник неодноразово викликалися в судові засідання в які систематично не з'являлися. У більшості випадків позивач та його представник взагалі відмовлялися отримувати судові повістки та лише подавали суду заяви про відкладення розгляду справи з різних причин.

Такі систематичні дії позивача та його представника вірно розцінені судом як недобросовісна поведінка, наслідком якої є затягування розгляду справи. Враховуючи наведене, а також необхідність дотримання розумних строків розгляду справи, суд правомірно залишив такий позов без розгляду.

Отже, суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, правильно застосував процесуальний закон та дотримався процедури розгляду справи, що у відповідності до п. 1 ч. 1 ст. 312 ЦПК України є підставою для відхилення апеляційної скарги та залишення ухвали суду першої інстанції без зміни.

Виходячи з наведеного та керуючись статтями 207, 307, 312-315 і 319 ЦПК України колегія суддів, -

ухвалила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1, відхилити.

Ухвалу Рахівського районного суду від 19 січня 2017 року про залишення заяви без розгляду, залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів із дня набрання нею законної сили.

Суддя-доповідач

Судді