Борівський районний суд Харківської області
справа: № 614/167/17
провадження: 2/614/80/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н ЕМ У К Р А Ї Н И

28.03.2017р. Борівський районний суд Харківської області в складі судді Гуляєвої Г.М., розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Підлиманської сільської ради Борівського району Харківської області

про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до Борівського районного суду з позовною заявою, в якій вказав, що пятого березня 2013 р. його тітка ОСОБА_2 склала заповіт, посвідчений секретарем виконавчого комітету Підлиманської с/ради Борівського р-ну Харківської обл. ОСОБА_3 та зареєстрований в реєстрі за №5, згідно якого, на випадок смерті, заповідає йому все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право.

31 серпня 2016 р. ОСОБА_2 померла. Після її смерті за нею залишилося спадкове майно: земельна ділянка площею 4.0067 га, розташована на території Підлиманської с/ради Борівського р-ну, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва згідно Державного акту на право приватної власності на землю серії РЗ №816035, кадастровий номер :01:006:0091 та інше майно.

Позивач проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1, в Борівському р-ні буває рідко, тому про існування заповіту йому стало відомо на початку січня 2017 р. В кінці січня 2017 р. позивач приїжджав в смт. Борова з метою написати заяву в Борівську ДНК про прийняття спадщини. Але нотаріальна контора не працювала, державний нотаріус був відсутній по поважній причині.

8 лютого 2017 р. позивач поїхав у відрядження до м. Москва і повернувся на Україну в м. Словянськ 6 березня 2017 р. На той період з моменту відкриття спадщини пройшло більше 6-ти місяців.

У встановлений законодавством шестимісячний термін позивач, як спадкоємець за заповітом на майно своїє тітки, не міг подати заяву до Борівської ДНК про прийняття спадщини по вищевказаній причині.

На теперішній час в нотаріальній конторі у позивача заяву про прийняття спадщини не приймають в звязку з пропущеним строком і запропонували звернутися до суду за його подовженням.

Просив визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті тітки ОСОБА_2.

В судове засідання позивач надав заяву про підтримання позовних вимог та розгляд справи за його відсутності.

Відповідач в судове засідання надав заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності сторін, які заявили про розгляд справи за їх відсутності, на підставі наявних у справі доказів, відповідно до вимог ст.158 ЦК України.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини; якщо виникнення у сособи права на спадщину залежить від неприйняття спадщини або відмови в його прийнятті іншими спадкоємцями, строк для прийняття спадщини встановлюється в три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст.1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

В суді встановлено та підтверджується письмовими доказами, що згідно копії заповіту від 05.03.2013 р., ОСОБА_2 на випадок своєї смерті робить таке розпорядження: все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що їй буде належати на день смерті і на що вона за законом матиме право, заповідає ОСОБА_1 (а.с.6), згідно копії свідоцтва про смерть ОСОБА_2 померла 31.08.2016 р. (а.с.7), згідно копії Державного акту на право приватної власності на землю ОСОБА_2 передається у приватну власність земельна ділянка площею 4.0067 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.8), згідно копії витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, ОСОБА_2 належить земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с.9).

Згідно п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України №7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Проаналізувавши встановлені обставини по справі, оцінивши надані в силу положень ст.60 ЦПК України докази в їх сукупності, оскільки позивач пропустив строк прийняття спадщини, то суд вважає за необхідне визнати причини пропуску строку подачі заяви про прийняття спадщини спадкоємцем поважними, а позов задовольнити і визначити йому додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

Факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Таким чином суд вважає, що позивач пропустив строк подачі заяви до ДНК про прийняття спадщини з поважних причин, так як тривалий час знаходився поза межами Харківської області.

З урахуванням викладеного, керуючись ст.ст.10,11,158,212,214,215 ЦПК України на підставі ст.ст.1270,1272 Цивільного Кодексу України, суд ,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

ОСОБА_1 визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті тітки ОСОБА_2, яка померла 31 серпня 2016 р., на 3 (три) місяці після набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через Борівський районний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Гуляєва Г. М.