Справа № 368/1552/17
Провадження № 2/368/673/17
Рішення

Іменем України

(Заочне)

"06" грудня 2017 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кагарлик цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Черняхівської сільської ради Кагарлицького району про визнання права власності на квартиру в порядку успадкування за законом, -

встановив:

представник позивача просить суд визнати за нею право власності на квартиру № 2, що розташована за адресою: с. Черняхів, вул. Степова 5, Кагарлицького району Київської області та складається з кімнати площею 17.90 кв.м., кімнати 11.1- кв.м., кухні 9.00 кв.м., коридора 6.10 кв.м., після смерті ОСОБА_3, який помер 28 лютого 2017 року, посилаючись на те, що 28 лютого 2017 року помер її рідний брат ОСОБА_3, що стверджується копією свідоцтва про смерть.

Той факт, що померлий ОСОБА_3 був дійсно її рідним братом, стверджується копією свідоцтва про її народження та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження.

21 лютого 1993 року вона вийшла заміж за ОСОБА_4 і отримала його прізвище, про що свідчить копія свідоцтва про одруження.

Після смерті її рідного брата відкрилася спадщина у вигляді квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1

Брат був не одруженим і ні дружини, ні дітей у нього на день смерті не було. Заповіт брат не складав .

А тому у відповідності до ст. 1262 ЦК України: у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері, отже вона є спадкоємницею другої черги після смерті брата.

В строки, передбачені ст. 1270 ЦК України нею була подана заява до приватного нотаріуса Кагарлицького районного нотаріального округу Київської області про прийняття спадщини, що стверджується копією витягу про реєстрацію в Спадковому реєстрі від 02.08.2017 року.

Але отримати свідоцтво про право на спадщину за законом вона не змогли, оскільки для того щоб їй належним чином оформити спадщину та отримати свідоцтво про право на спадщину на квартиру, їй необхідно було надати нотаріусу витяг з реєстру права власності на нерухоме майно та оригінал правовстановлюючого документа на квартиру . Проте надати такі документи я не змогла ,оскільки при житті брат втратив оригінал правовстановлюючого документа на квартиру і належним чином її не зареєстрував на своє імя, а тому нотаріус надав їй відмову і порекомендував звернутися їй до суду з вищевказаним позовом.

За таких обставин вона вимушена звернутися до суду з даною позовною заявою.

Той факт, що квартира за адресою АДРЕСА_2, дійсно належала її покійному брату, стверджується: копією технічного паспорта, копією свідоцтва про право власності на житло від 15.11.2000 року.

Оскільки іншим шляхом визнати за нею право власності на квартиру в порядку успадкування за законом після смерті брата вона не має можливості, тому вимушена звернутися до суду з даною заявою.

Представник відповідача в особі Черняхівської сільської ради Кагарлицького району Київської області в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи був повідомлений завчасно, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене йому належним чином, а тому суд вважає ухвалити заочне рішення на підставі наявних в справі матеріалів.

Суд, вислухавши представника позивача, яка не заперечує проти позовних вимог позивача, вивчивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

В судовому засіданні суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі мають рівні права щодо надання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.

Згідно з ст. 58 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до ст. 234 Цивільного-процесуального кодексу України в порядку окремого провадження розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових прав.

28 лютого 2017 р. помер ОСОБА_3.

Після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу, крім іншого майна, якої входить квартира № 2, яка розташована в с. Черняхів Кагарлицького району Київської області по вул. Степова, 5.

Згідно ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України право на спадкування мають особи у заповіті.

За життя ОСОБА_3 заповіт на все своє майно складений не був.

Згідно ч. 2 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Брат був не одруженим і ні дружини, ні дітей у нього на день смерті не було.

Згідно ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

А тому у відповідності до ст. 1262 ЦК України: у другу чергу право на спадкування за законом мають рідні брати та сестри спадкодавця, його баба та дід як з боку батька, так і з боку матері, отже позивач є спадкоємницею другої черги після смерті брата.

Відповідно до ст.6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод», кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обовязків цивільного характеру.

У звязку з відкриттям спадщини позивач у порядку передбаченого ч. 3 ст. 1268 ЦК України прийняла спадщину. Для заведення спадкової справи позивач звернулась до Кагарлицької районної державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини брата ОСОБА_3 та щодо до майна померлої ОСОБА_3 заведена спадкова справа за № 109/2017 року за заявою на прийняття спадщини поданою ОСОБА_4

Правом власності, згідно частини першої статті 316 ЦК України, є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

Про те, оформити спадкові права на квартиру АДРЕСА_3 після смерті спадкодавця позивач не має змоги, так як вказана квартира спадкодавцем за життя не була зареєстрована у визначеному законодавчо встановленому порядку, а тому відсутній правовстановлюючий документ на об'єкт нерухомості, який відповідно до вимог закону підтверджує право власності на нього, а тому нотаріусом відмовлено у видачі вказаного свідоцтва, що підтверджується вмотивованою відмовою нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії на підставі ст. 49 Закону України «Про нотаріат», що підтверджується доданою постановою від 13.09.2017 року.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень» обов'язковій державній реєстрації підлягають речові права на нерухоме майно, що знаходиться на території України, а саме право власності на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не виплаває із закону або незаконність набуття права власності не встановлено судом.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обмежень», в разі смерті особи, підставою для реєстрації прав, що посвідчують виникнення речових прав на нерухоме майно, є рішення суду стосовно речових прав не нерухоме майно, що набрало законної сили.

Вказане в судовому засіданні підтверджується наявними в справі доказами, які є належними та допустимими, а тому суд визнає за ОСОБА_2 право власності на квартиру № 2, що розташована за адресою: с. Черняхів, вул.. Степова, 5, Кагарлицького району Київської області та складається з: кімнати 2-3, площею 17,90 кв.м., кімнати 2-4, площею 11,10 кв.м., кухні 2-2, площею 9,00 кв.м., коридору 2-1, площею 6,10 кв.м., після смерті ОСОБА_3, який помер 28 лютого 2017 року.

На підставі викладеного та керуючись Законом України від 02 вересня 1993 року «Про нотаріат», ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», ст. ст. 10, 11, 60, 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України суд, -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_2 до Черняхівської сільської ради Кагарлицького району про визнання права власності на квартиру в порядку успадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право власності на квартиру № 2, що розташована за адресою: с. Черняхів, вул.. Степова, 5, Кагарлицького району Київської області та складається з: кімнати 2-3, площею 17,90 кв.м., кімнати 2-4, площею 11,10 кв.м., кухні 2-2, площею 9,00 кв.м., коридору 2-1, площею 6,10 кв.м., після смерті ОСОБА_3, який помер 28 лютого 2017 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами , які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя І.І. Шевченко