Провадження №: 2/752/254/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.02.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Плахотнюк К.Г.

за участі секретарів судового засідання Лебедєва В.В., Веременко Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей,

встановив:

21.08.2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей, до ОСОБА_2, третя особа Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації.

В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачем зазначено, що з початку 2008 року по вересень 2011 року з відповідачем мали певні стосунки, не перебуваючи ані в офіційно зареєстрованому, ані в громадському шлюбі.

Від цих стосунків у них народилося двоє спільних дочок - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яких він дуже полюбив та приймав участь у їх вихованні, однак після припинення відносин з відповідачем фактично втратив таку можливість від чого страждає. З незрозумілих для нього причин, відповідач негативно реагує на його спілкування з дітьми, робить все залежне від неї, щоб зашкодити цьому. Стверджував, що він належним чином виконує покладені на нього обов'язки щодо утримання дітей, сплачуючи щомісячно аліменти у розмірі 5 000, 00 грн., які передавав відповідачу особисто в руки. Намагався вжити заходів для вирішення питання щодо встановлення графіку зустрічей з дітьми без звернення до суду, однак відповідач фактично заборонила приймати будь-яку участь у житті малолітніх дочок, перешкоджає у спілкуванні з ними. Зазначив, що він позитивно характеризується за місцем проживання, має стабільний стаж роботи та дохід, не має шкідливих звичок, що свідчить про наявність у нього можливостей піклуватися про здоров'я та матеріальне благополуччя дітей.

Просив усунути йому перешкоди у спілкуванні з ОСОБА_3 та ОСОБА_4, шляхом встановлення графіку їх зустрічей у наступному порядку: щотижня кожного четверга з 18: 00 до 21: 00 години за місцем фактичного його проживання за адресою - АДРЕСА_1; щотижня кожну суботу та кожну неділю з 10: 00 до 20:00 години за місцем фактичного його проживання за адресою - АДРЕСА_1; кожен день народження дітей, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року до досягнення дітьми повноліття з 12:00 до 20:00 години; кожні шкільні канікули (літні, осінні, зимні, весняні) не менше 15-ти днів для оздоровлення та лікування дітей на території України.

08.12.2015 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подав уточнену позовну заяву про усунення ОСОБА_1 перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей. З зазначених у позовній заяві від 21.08.21015 року підстав просив усунути ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з ОСОБА_3 та ОСОБА_4, шляхом встановлення графіку їх зустрічей у наступному порядку: щотижня кожного четверга з 18: 00 до 21: 00 години за місцем фактичного проживання позивача за адресою - АДРЕСА_1; щотижня кожну суботу та кожну неділю з 10: 00 до 20:00 години за місцем фактичного проживання позивача за адресою - АДРЕСА_1; кожен день народження дітей, а саме ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 кожного року до досягнення дітьми повноліття з 12:00 до 16:00 години; кожні шкільні канікули (літні, осінні, зимні, весняні) не менше 15-ти днів для оздоровлення та лікування дітей на території України.

30.06.2016 року представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_5 подав заяву про зменшення позовних вимог, якою з урахуванням висновку органу опіки та піклування Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації від 26.10.2015 року просив усунути перешкоди у спілкуванні ОСОБА_1 з ОСОБА_3 та ОСОБА_4, шляхом встановлення графіку їх зустрічей наступним чином: щотижня кожного четверга з 18:00 до 20:00 години за місцем фактичного проживання дітей або в рекреаційних зонах; перша та третя субота, друга та четверта неділя місяця з 10:00 до 19:00 години за місцем фактичного проживання батька - ОСОБА_1 або в рекреаційних зонах без присутності матері; кожен день народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 за домовленістю з матір'ю ОСОБА_2

У судовому засіданні позивач та його представник заявлені позовні вимоги з урахуванням їх зменшення підтримали. Просили встановити графік зустрічей ОСОБА_1 з дочками ОСОБА_3 та ОСОБА_4 з тих підстав, що мати дітей чинить сварки коли він приходить побачитися з ними. Посилаючись на те, що ОСОБА_1 бажає приймати участь у вихованні дітей, забезпечує їх матеріально, а тому бажає зустрічатися з дочками у вихідні дні за місцем свого проживання. Визнали, що житлове приміщення в якому проживає ОСОБА_1 належить на праві власності його дружині, посилались на те, що остання не заперечує щоб діти приходили до нього. Стверджували, що тільки після звернення ОСОБА_1 до суду з позовом про визначення йому графіку для зустрічей з дітьми відповідач стала відвідувати з дітьми спеціалістів, котрі почали виявляти у них якісь хвороби, його спілкування з матір'ю дітей є неможливим. Просили встановити графік зустрічей ОСОБА_1 з дітьми тільки для того, щоб він мав можливість спілкуватися з ними у відсутності їх матері.

Відповідач ОСОБА_2 та її представник, позовні вимоги ОСОБА_1 категорично заперечували. ОСОБА_6 стверджувала, що вона ніколи не перешкоджала позивачу у зустрічах із дітьми, оскільки останні страждали від їх розлучення. При бажанні ОСОБА_1 завжди відвідував дітей у дитячих садочках, мав з ними можливість спілкуватися по дорозі додому, вона не заперечувала ОСОБА_1 відвідувати дітей і дома. Стверджували, що ОСОБА_2 приділяє багато уваги фізичному та духовному розвитку дітей. У визначений час діти приймають ліки, їх харчування є дієтичним. Діти відвідують музичну школу, студії рукоділля та живопису, а тому запропонований графік зустрічей батька з дітьми практично змінить їх дозвілля. Старша дочка ОСОБА_3 має протипоказання будь-яким психологічним навантаженням, оскільки страждає на тяжку хворобу, а тому потребує спеціального догляду та харчування.

Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації явку свого представника у судове засідання не забезпечила, на адресу суду направлено клопотання про розгляд справи за відсутності останнього, направлено висновок органу опіки та піклування Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації щодо заявлених ОСОБА_1 позовних вимог.

Заслухавши сторони у справі, допитавши свідків ОСОБА_8, ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей підлягають частковому задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 є батьками малолітніх - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 13-14).

Малолітні діти - ОСОБА_3 та ОСОБА_4 зареєстровані та проживають разом із матір'ю, старшою сестрою ОСОБА_10 за адресою - АДРЕСА_2 (а.с. 82).

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про усунення перешкод у його спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей з тих підстав, що мати дітей чинить йому перешкоди.

Відповідач ОСОБА_2 заперечила зазначені позивачем підстави для позову, стверджувала, що вона не противиться зустрічам позивача з дітьми та прийняття ним участі у їх вихованні, однак категорично заперечувала щодо його зустрічей з дітьми за її відсутності з огляду на те, що дочка ОСОБА_3 має проблеми зі здоров'ям неврологічного характеру, має протипоказання будь-яким психологічним навантаженням, оскільки страждає на тяжку хворобу, а тому потребує спеціального догляду та харчування. Зустрічі з батьком за її відсутності можуть бути їй на шкоду, чого вона не може допустити.

Відповідно до правил статей 153, 155, 157, 159 СК України: мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом; здійснення батьками своїх прав та виконання обов'язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини; питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини; якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи. Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров» я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ними алкогольними напоями або наркотичними засобами.

Крім того, правилами ст. 19 СК України встановлено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним, обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Органом опіки та піклування Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації 26.10.2015 року зроблено висновок № 100-13888 щодо розв'язання заявленого ОСОБА_1 до ОСОБА_2 спору з приводу усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей (а.с. 47).

Як видно зі змісту зазначеного вище висновку, представником Служби у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації проведено обстеження житлово-побутових умов проживання малолітніх дітей сторін у справі та з'ясовано, що малолітні діти - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2 проживають разом із матір'ю - ОСОБА_2 у двокімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_2; умови для проживання, виховання та розвитку дітей створено належним чином, для дітей виділена окрема кімната, де наявні дитячі ліжка, стіл з комп'ютером, наявні іграшки та одяг відповідно до віку та сезону. Матір дітей, ОСОБА_2, перебуває у відпустці по догляду за дітьми, позитивно характеризується за місцем проживання, не заперечувала щодо зустрічей дітей з батьком в її присутності або няні. Батько ОСОБА_1 проживає в чотирикімнатній квартирі за адресою: АДРЕСА_1, працює приватним підприємцем, має стабільний дохід та позитивно характеризується за місцем проживання. В квартирі зроблений сучасний ремонт з усіма комунальними зручностями та необхідною побутовою технікою. Для дітей виділена окрема кімната та зі слів батька замовлено меблі, але ще не доставлено. Умови для перебування малолітніх дітей / задовільні (за умови придбання необхідних меблів в дитячу кімнату).

За результатами обстеження житлово-побутових умов сторін у справі, керуючись рекомендаціями Комісії з питань захисту прав дитини (протокол № 19 від 20.10.2015 року), Голосіївська районна у м. Києві державна адміністрація в особі органу опіки та піклування, діючи виключно в інтересах дітей, вважає за доцільне визначити способи участі батька ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей наступним чином: щотижня кожного четверга з 18 00 год. до 20 00 год. за місцем фактичного проживання дітей або в рекреаційних зонах; перша та третя субота, друга та четверта неділя місяця з 10 00 год. до 19 00 год. за місцем фактичного проживання батька або в рекреаційних зонах без присутності матері; кожен день народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 за домовленістю з матір'ю.

При вирішенні заявленого спору, суд не може погодитися з варіантом його розв'язання, запропонованим органом опіки та піклування Голосіївської районної у м. Києві адміністрації з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Закону України «Про охорону дитинства», сім'я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього. Кожна дитина має право на проживання в сім'ї разом з батьками або в сім'ї одного з них та на піклування батьків. Батько і мати мають рівні права та обов'язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов'язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини. Виховання в сім'ї є першоосновою розвитку особистості дитини. На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх замінюють, мають право і зобов'язані виховувати дитину, піклуватися про її здоров'я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя. Статею 15 цього ж Закону встановлено, що дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів. Батьки, які проживають окремо від дитини, зобов'язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом буде визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини.

Зазначені норми Закону України «Про охорону дитинства» повністю узгоджуються з положеннями Конвенції ООН «Про права дитини» від 20 листопада 1989 року.

Так, за результатами судового розгляду, заявленого ОСОБА_1 спору, судом встановлено, що малолітні діти ОСОБА_2 та ОСОБА_1: ОСОБА_3 в 2015 році пройшла диспансеризацію, соматично здорова, з травня 2015 року перебуває на диспансерному обліку лікаря-невролога з діагнозом затримка мовленнєвого розвитку, астено-невротичний синдром, призначено амбулаторне лікування та додаткові обстеження; ОСОБА_4 в 2015 року пройшла диспансеризацію, відхилень в стані здоров'я не виявлено, на диспансерному обліку не перебуває (а.с.64) .

За даними консультативного висновку лікарсько-консультативної комісії Київського міського психоневрологічного диспансеру № 5 від 08.02.2016 року, ОСОБА_3, 2008 року народження, встановлено діагноз - наслідки органічного враження головного мозку у вигляді затримки психічного розвитку, затримки мовного розвитку ІІ - ІІІ ст., депресивний розлад у анамнезі F 07.9; F 83; F 80.8; F 90.2 (а.с.86).

Зазначений висновок було зроблено лікарсько-консультативною комісією Київського міського психоневрологічного диспансеру № 5 на підставі обстеження комп'ютерної електроенцефалограми зі спектральним аналізом і картируванням головного мозку ОСОБА_3, проведеного 16.12.2015 року, відповідно до якого під час функціонального навантаження з фотостимуляцією і гіпервентиляцією викликаються значні посилення домінантної епілептиформної активності, виявляються ознаки зниження порогу судорожної готовності мозку (а.с. 87-89).

За результатами проведення 09.02.2017 року комп'ютерної енцефалограми зі спектральним аналізом і картируванням головного мозку ОСОБА_3 було встановлено, що у порівнянні з даними електроенцефалограми квартирування головного мозку від 16.12.2015 року при функціональному навантаженні з гіпервентиляцією зберігаються ознаки зниження порогу судорожної готовності мозку, з формуванням транзитного фокусу домінантної епілептиформної активності в області лобно-передскроневих полів кори мозку у вигляді спалахів епілептиформних, білатерально-синхронних і латералізованих хвиль частотою 4-5 кол/с. (а.с. 180-182).

Наразі, стан здоров'я дочки сторін у справі ОСОБА_3 є таким, що, за умови психологічного навантаження, можливі випадки настання спалахів епілептиформних судом.

Під час допиту свідків ОСОБА_11 та ОСОБА_9, котрі доглядають дітей сторін у справі, останні показали, що мати дітей не чинить батьку перешкод у спілкуванні з ними. Свідок ОСОБА_9, показала, що уже 5 років працює нянею дітей ОСОБА_2, котра оплачує їй її роботу. Батько дітей спілкується з ними тільки на вулиці, або ж відвідує дітей коли вони займаються танцями. Діти добре ставляться до батька, не бояться його, стресу після зустрічі з ними не мають, а коли батько залишає їх ОСОБА_3 сумує, просить про зустрічі батька, іноді батько телефонує, що прийде провідати дітей, однак таке буває не часто.

За даними висновку психологічного обстеження дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4, проведеного Міським центром дитини Служби у справах дітей виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації: ОСОБА_3 має емоційну прихильність як до матері, так і до батька і до своїх сестер ОСОБА_4 та ОСОБА_10, вважає їх членами своєї родини, поряд з мамою ОСОБА_3 відчуває затишок та комфорт, має з нею спільні інтереси. Діагностовано незадоволену потребу у спілкуванні з батьком, ОСОБА_3 тримає дистанцію у відношенні до нього, в методиках визначає його останнім, але поряд з мамою. ОСОБА_3 турбується про молодшу ОСОБА_4, поважає старшу сестру ОСОБА_10, визнає її авторитет, між дітьми панує сімейна позитивна атмосфера; у ОСОБА_4 діагностовано емоційну прихильність до матері, до батька - тримає дистанцію. Поряд з мамою дівчинка відчуває розслаблення та спокій, прагне наслідувати маму. Діагностовано, що ОСОБА_4 любить батька, прагне з ним зустрічатись та спілкуватись. Між дітьми спостерігається дружня атмосфера та підтримка. ОСОБА_4 приймає допомогу та авторитет старших сестер, вміло взаємодіє з сестрою ОСОБА_3, прагне наслідувати її, спостерігається загострена потреба в підтримці старшої сестри ОСОБА_10, бажання бути постійно з нею разом; в емоційному фоні ОСОБА_3 та ОСОБА_4 спостерігається незначна тривожність, що говорить про емоційний дискомфорт в їх житті через конфлікт між батьком та матір'ю. У дівчат виявлений емоційний зв'язок з матір'ю, яка задовольняє їх потреби, також присутня потреба спілкуватися з батьком.

Наразі судом встановлено, що малолітні діти ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мають тісний емоційний зв'язок між собою, з матір'ю, їх старшою сестрою ОСОБА_10. ОСОБА_3 має прихильність, як до матері так і до батька, має незадоволену потребу у спілкуванні з батьком, після зустрічей з батьком, сумує за ним. ОСОБА_4 до батька - тримає дистанцію, поряд з мамою дівчинка відчуває розслаблення та спокій, прагне наслідувати маму, любить батька, прагне з ним зустрічатись та спілкуватись.

Судом також встановлено, що батько дітей ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - ОСОБА_1 має позитивну характеристику, фізично та психічно є здоровий, не має ознак наркологічних захворювань, а тому суд приходить до висновку, що ОСОБА_1 може спілкуватися зі своїми дітьми, приймати участь у їх вихованні.

На підтвердження зазначених підстав для позову, щодо перешкод з боку ОСОБА_2 у спілкуванні ОСОБА_1 з дочками ОСОБА_3 та ОСОБА_4, позивачем суду не надано будь-яких доказів, навпаки судом встановлено, що ОСОБА_2 не заперечує щодо спілкування ОСОБА_1 з дітьми, відповідно його позовні вимоги щодо усунення перешкод у спілкуванні з дітьми за відсутності матері дітей та надання йому можливості спілкувати з малолітніми за місцем його проживання, не можуть бути задоволенні судом.

На думку суду, стан здоров'я малолітньої ОСОБА_3, яка страждає на тяжку хворобу - астено-невротичний синдром, у зв'язку з чим за умови психологічного навантаження у неї можуть мати місце спалахи епілептиформних судом, а також її прихильність до батька та незадоволену потребу у спілкуванні з ним, її стан після зустрічей з батьком, спілкування дитини з батьком, може викликати у неї психоемоційне навантаження, що може стати причиною спалаху епілептиформних судом, що у свою чергу може завдати шкоди, як фізичному так і психологічному стану її ж здоров'я.

Суд також вважає, що малолітня ОСОБА_4, яка має емоційну прихильність до матері, а до батька тримає дистанцію, поряд з мамою дівчинка відчуває розслаблення та спокій, не буде себе добре почувати під час спілкування з батьком за відсутності матері.

Отже, приймаючи до уваги, фізичний стан здоров'я малолітньої ОСОБА_3, психоемоційний стан ОСОБА_3 та ОСОБА_4, суд приходить до висновку, що спілкування батька ОСОБА_1 з малолітніми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 за відсутності матері або ж няні може бути не в інтересах дітей.

З огляду на висновки суду, щодо неможливості спілкування позивача ОСОБА_1 з малолітніми дітьми за відсутності матері або ж няні, відповідно суд приходить до висновку і щодо неможливості зустрічей позивача з дітьми за місцем його фактичного проживання, оскільки житлове приміщення у якому проживає позивач ОСОБА_1 за адресою - АДРЕСА_1 є власністю його дружини, а докази на підтвердження того, що остання не буде заперечувати зустрічам ОСОБА_1 з його дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4, у належному їй на праві власності житловому приміщенні, суду не надано.

При вирішенні питання щодо місця спілкування позивача ОСОБА_1 з малолітніми дітьми, то з огляду на висновки суду, які викладені судом вище, щодо фізичного стану здоров»я ОСОБА_3 та психоемоційного стану ОСОБА_3 і ОСОБА_4, то суд приходить до висновку, що спілкування батька з дітьми має відбуватися в рекреаційних зонах або ж за місцем проживання дітей.

Періодичність та тривалість спілкування батька ОСОБА_1 з малолітніми дітьми вирішується судом з урахуванням встановлених судом обставин щодо зайнятості дітей, оскільки судом встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 разом з матір'ю по суботам відвідують храм, потім студію рукоділля, живопису, а у будні дні два рази на тиждень діти отримують уроки в музичній школі, відвідують танцювальний та художній гуртки. Малолітні діти сторін у справі відвідували дитячий дошкільний заклад № 158, а з 01.09.2016 року ОСОБА_3 навчається в першому класі спеціалізованої школи І-ІІІ ступенів з поглибленим вивченням англійської мови № 165 м. Києва (а.с. 65, 145).

Отже, приймаючи до уваги, що ОСОБА_2 приділяє багато уваги вихованню дітей та їх фізичному та духовному розвитку, діти потребують часу для підготовки до уроків з музики, танців, засвоєння навиків отриманих на уроках рукоділля та живопису, а ОСОБА_3 засвоєння навчального матеріалу школи, відповідно їх зустрічі з батьком ОСОБА_1 не можуть відбуватися протягом одного з вихідних днів.

Крім того, суд приймає до уваги, що ОСОБА_2, як матір спільних з ОСОБА_1 дітей та її старша дочка ОСОБА_10 також мають право на спільне проведення дозвілля з ОСОБА_3 та ОСОБА_4.

Відповідно, врахувавши всі обставини справи, що стосуються підстав позову та їх заперечення, суд приходить до висновку що ОСОБА_1 у будній день тижня може зустрічатися з дітьми, визначивши попередньо за домовленістю з ОСОБА_2 день тижня та тривалість зустрічі, у вихідні дні встановити графік зустрічей батька з дітьми у першу суботу та третю неділю місяця з 10: 00 год. до 14: 00 год., кожен день народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 проводити з дітьми за попередньою домовленістю з матір'ю.

Відповідно до зроблених вище висновків суду, зустрічі ОСОБА_1 з малолітніми дітьми ОСОБА_3 та ОСОБА_4 мають відбуватися у присутності їх матері або ж няні, в рекреаційних зонах, або за місцем проживання дітей за адресою - АДРЕСА_2.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про охорону дитинства», ст. ст. 153, 155, 157, 159, 19 СУ України, ст. ст. 3, 4, 10, 11, 60, 61, 212, 213-215, 218 ЦПК України, суд -

вирішив:

позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Служба у справах дітей Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дітьми та встановлення графіку зустрічей, задовольнити частково.

Встановити спосіб участі ОСОБА_1 у вихованні малолітніх дітей - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, визначивши місце та час їхнього спілкування:

у будній день тижня за домовленістю з матір'ю за місцем проживання дітей - АДРЕСА_2 або в рекреаційних зонах у присутності матері ОСОБА_2 або няні;

у першу суботу та третю неділю місяця з 10:00 год. до 14:00 год. за місцем проживання дітей - АДРЕСА_2 або в рекреаційних зонах у присутності матері ОСОБА_2;

кожен день народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 за домовленістю з матір'ю ОСОБА_2.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається Апеляційному суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Плахотнюк К.Г.