27.03.2017 227/933/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2017 року справа № 227/933/17

Суддя Добропільського міськрайонного суду Донецької області Кошля А.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2) про визнання реєстрації транспортного засобу недійсною та визнання права власності на ? частину майна подружжя ,-

ВСТАНОВИВ:

24 березня 2017 року ОСОБА_1 звернулась до Добропільського міськрайонного суду Донецької області із позовом до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2), в якому просить:

- визнати реєстрацію 12 червня 2015 року транспортного засобу автомобіля марки «BMW-5201», 2003 року випуску, державний номерний знак «АН5959ІВ» на ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 недійсним;

- визнати за ОСОБА_1 право власності на ? частину мана придбаного у шлюбі, а саме: автомобіль марки «BMW-5201», 2003 року випуску, обєм двигуна 2171, державний номерний знак «АН5959ІВ».

Пунктом 4 частини 2 статті 119 ЦПК України визначено, що позовна заява, серед іншого, зокрема повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України передбачено, що ціна позову визначається - у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна;

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Перевіривши на відповідність вимогам ст.. 119 ЦПК подану позовну заяву виявлено наступне: так, позивачем в порушення п. 4 ч. 2 ст.119 ЦПК України не зазначена ціна позову, подана позовна заява містить напис «ціна позову:» проте сума не вказана.

Також до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Подано заяву про відстрочення сплати судового збору до ухвалення рішення, в обґрунтування якої зазначено, що позивач залишилась сама з донькою на території де проводиться АТО, заробітку не має, виїхати за межі свого мешкання не може.

Відповідно до ст.8 Закону України «Про судовий збір» та ч.1 ст.82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, своєю ухвалою може відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення по справі.

Згідно розяснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ, викладених у п. 29 постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. З урахуванням вимог статті 11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у статті 8 Закону № 3674-VI, з власної ініціативи.

Водночас, до заяви про відстрочення сплати судового збору не наданого жодного доказу на підтвердження зазначених у ній обставин, зокрема про скрутне матеріальне становище позивача (відсутні відомості про одержані доходи, заробітну плату, її розмір або письмові підтвердження відсутності отримання доходів, докази неможливості виїхати за межі свого мешкання, тощо).

Посилання на неможливість виїхати за межі свого мешкання не може вважатись судом як обґрунтована підстава що унеможливлює сплату судового збору, оскільки як вбачається з матеріалів позовної заяви позивачем передано право адвокату ОСОБА_4 подавати від її імені всі необхідні документи (згідно витягу з договору про надання правової допомоги № 47 від 18.12.2016 року).

Тому заява позивача про відстрочку судового збору є необґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню.

Вимогами ч. 1 ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням вищевикладеного суд зазначає, що виявлені недоліки позовної заяви можуть бути усунені шляхом приведення позову у відповідність вимогам ст. 119 ЦПК України, зокрема шляхом визначенні ціни позову та сплати відповідної суми судового збору.

Керуючись ст.ст. 199, 121 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 (відповідач-1), ОСОБА_3 (відповідач-2) про визнання реєстрації транспортного засобу недійсною та визнання права власності на ? частину майна подружжя залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути вказані недоліки позову у строк, не пізніше 5 днів з дня отримання копії цієї ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Кошля

27.03.2017