УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

20.03.2017 року Провадження №2/425/252/17

Справа №425/716/17

місто Рубіжне Луганської області

Суддя Рубіжанського міського суду Луганської області Мирошникова О.Ш., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна, -

встановив:

16 березня 2017 року до Рубіжанського міського суду Луганської області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, в якій вона просить суд встановити факт проживання сторін однією сімєю без реєстрації шлюбу з 21 квітня 2006 року по 26 лютого 2015 року, визнати квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю, розділити спірну квартиру виділивши ОСОБА_1 ? частку квартири та визнати за нею право власності на ? частку спірної квартири.

Суддя, розглянувши матеріали позовної заяви, вважає, що заяву слід залишити без руху з таких підстав.

Вимоги до форми та змісту позовної заяви встановлені ст. 119 ЦПК України.

Так, у відповідності до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

З прохальної частини позовної заяви вбачається, що вона одночасно містить вимоги окремого та позовного проваджень, при цьому вимоги позовного провадження мають одночасно майновий та немайновий характери:

-встановлення факту, що має юридичне значення;

-визнання майна спільною сумісною власністю сторін, визнання права власності на ? частку спірної квартири.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою:

- заяви у справах окремого провадження встановлена у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 320,00 гривень;

- позовної заяви немайнового характеру встановлена у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб 640,00 гривень;

- позовної заяви майнового характеру встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000,00 гривень).

ОСОБА_1 визначена ціна позову у 24000,00 гривень.

Відповідно до ч. 2 ст. 80 ЦПК України якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Виходячи з неможливості на день подання позову встановити точну його ціну, в звязку з тим, що ОСОБА_1 не має правовстановлюючих документів на квартиру та вони знаходяться у ОСОБА_2, суддя має підстави визначити розмір судового збору, який повинен бути сплачений позивачем за вимоги про визнання права власності на ? частку квартири у розмірі 640,00 гривень, за інші заявлені вимоги судовий збір повинен бути сплачений у розмірах, встановлених Законом України «Про судовий збір» на загальних підставах.

Згідно наданих до суду трьох квитанцій ОСОБА_1 сплачено судовий збір у розмірі 650,00 гривень, що не відповідає приписам Закону України «Про судовий збір».

Тому ОСОБА_1 слід доплатити судовий збір у сумі 950,00 гривень виходячи з загального розміру судового збору за всі заявлені вимоги у 1600 гривень за вирахуванням раніше сплачених нею 650,00 гривень (320 + 640 + 640 = 1600 650 = 950), та надати суду докази цієї оплати.

Судовий збір сплачується за наступними реквізитами: отримувач: УДКСУ у м. Рубіжне, код отримувача 37904431, банк отримувача: ГУДКСУ у Луганській області, МФО 804013, п/р 0071, код класифікації доходів бюджету: 22030101.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Отже, позивачу слід виправити зазначені вище недоліки позовної заяви шляхом доплати судового збору у сумі 950,00 гривень та надання до суду платіжного документу про таку сплату.

Враховуючи, що ОСОБА_1 мешкаю у місті Рубіжне, суддя вважає, що строк для усунення недоліків слід встановити у два дні з дня отримання нею цієї ухвали.

Таким чином, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам, встановленим ст. 119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку у два дні для усунення недоліків.

На виконання вимог, передбачених ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суддя розяснює ОСОБА_1, якщо вона відповідно до цієї ухвали суду у встановлений строк усуне зазначені недоліки позовної заяви, заява вважатиметься поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 3, 4, 119, 121, 210 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання майна спільною сумісною власністю, поділ майна залишити без руху та надати позивачу відповідно до цієї ухвали суду строк для усунення недоліків, який не може перевищувати двох днів з дня отримання ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.Ш. Мирошникова