Справа № 754/1927/17
У Х В А Л А

Іменем України

21 березня 2017 року суддя Деснянського районного суду м. Києва Грегуль О.В.

розглянувши, підписану ОСОБА_1 від імені ОСОБА_2, позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Деснянський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на майно та зняття арешту,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувшись до суду з вищевказаним позовом, просить визнати за ним право власності на автомобіль та зняти арешт з даного автомобіля.

До позову додано копія квитанції про сплату судового збору в сумі: 640 грн..

Ухвалою судді Деснянського районного суду м. Києва від 07.03.2017 року зазначений позов залишено без руху з наданням строку для усунення його недоліків з тих підстав, що він не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Зокрема, згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви про розірвання шлюбу з одночасним поділом майна судовий збір справляється за розірвання шлюбу і за поділ майна.

У позові заявлено позовні вимоги майнового і немайнового характеру.

На момент подання позову, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VІ, передбачена мінімальна ставка судового збору за позовну вимогу майнового і немайнового характеру, тобто за кожну вимогу окремо в сумі: 640 грн..

До позову додано документ про сплату судового збору лише однієї позовної вимоги.

У порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позову не додано оригінал документа, що підтверджує повну сплату судового збору.

Крім того, в порушення п. 3 п. 5, п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, зміст позову не містить і в позові не викладено обставин та не зазначено доказів того, чому ОСОБА_1 підписуючи позов, вказує себе, як представник відповідача.

Також, у порушення п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява не містить ціни позову щодо вимог майнового характеру.

Невиконання вимог ст. 119 ЦПК України, перешкоджає відкриттю провадження у справі.

Ухвалу судді Деснянського районного суду м. Києва від 07.03.2017 року, представник позивача: ОСОБА_1 отримав 13.03.2017 року, що підтверджується наявним у матеріалах справи, зворотним поштовим повідомленням.

У наданий строк 16.03.2017 року від представника позивача: ОСОБА_1 надійшов лист з доданою до нього квитанцією № 71867 про сплату судового збору, який ОСОБА_1 підписала та вказала себе, як представник відповідача.

Що ж стосується недоліків, вказаних у ухвалі від 07.03.2017 року про те, що в порушення п. 3 п. 5, п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, зміст позову не містить і в позові не викладено обставин та не зазначено доказів того, чому ОСОБА_1 підписуючи позов, вказує себе, як представник відповідача, а також, що в порушення п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява не містить ціни позову щодо вимог майнового характеру, то ці недоліки у наданий строк взагалі не усунуто.

За таких обставин, позов слід вважати неподаним.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Підписану ОСОБА_1 від імені ОСОБА_2, позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа Деснянський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про визнання права власності на майно та зняття арешту, вважати неподаною і після набрання даною ухвалою чинності, позовну заяву з додатками до неї повернути позивачу.

Роз'яснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: