АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ[1]

23 березня 2017 року м.Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі: головуючого - судді Кирилюк Г.М.,

суддів: Рейнарт І.М., Музичко С.Г.

при секретарі Чумаченко А.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Орган опіки та піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та визначення способів участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною, за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 лютого 2017 року,

встановила:

18 травня 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив зобов'язати ОСОБА_2 не чинити перешкод йому перешкод у спілкуванні з дитиною - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Визначити такі способи його участі у вихованні доньки : систематичні побачення з донькою кожного вівторка та четверга з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. без присутності матері та кожної п'ятниці з 16 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв. наступного дня - суботи без присутності матері; спілкування з донькою протягом 5 годин у святкові дні кожного року: 1 січня, Різдво Христове, 8 березня, 9 травня, День Святої Пасхи та інші святкові дні, при цьому конкретні години доби визначаються сторонами за домовленістю; спілкування з донькою у день її народження протягом 5 годин без присутності матері, при цьому конкретні години доби визначаються сторонами за домовленістю; спільний відпочинок з донькою в літній період протягом 30 днів щороку з 20 липня по 20 серпня, або в інший визначений час за домовленістю сторін; спільний відпочинок з донькою у зимовий період протягом 25 днів щороку з 05 січня по 20 січня або в інший визначений час за домовленістю сторін.

Свої вимоги обґрунтовував тим, що перебував з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 07 червня 2003 року. Від шлюбу вони мають доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. 30 липня 2013 року шлюбі між ними було розірвано. Після розірвання шлюбу дитина залишилась проживати разом зі своєю матір'ю за адресою: АДРЕСА_1. Відповідач на даний час перебуває в шлюбі з іншим чоловіком. Від шлюбу у них народилась дитина.

Посилаючись на те, що він не в змозі виконувати свої батьківські обов'язки через постійні чинення відповідачем йому перешкод у спілкуванні з дитиною, просив позов задовольнити.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 01 лютого 2017 року позов задоволено частково.

Зобов'язано ОСОБА_2 не чинити ОСОБА_1 перешкоди у спілкуванні з дитиною - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, та у її вихованні.

Визначено ОСОБА_1 порядок спілкування та участі у вихованні ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, встановивши наступний графік їх побачень: щовівторка з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; щочетверга з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв.; щосуботи з 08 год. 00 хв. до 13 год. 00 хв.; у святкові дні - 1 січня, Різдво, 8 березня, Великдень, день народження дитини, щорічно протягом трьох годин, за домовленістю з матір'ю дитини ОСОБА_2; влітку протягом місяця, а саме з 15 червня по 15 липня; зимові канікули протягом п'яти днів, які будуть визначені за домовленістю з матір'ю дитини ОСОБА_2 Спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_4 протягом двох років з дати набрання рішенням суду законної сили повинно відбуватися в присутності її матері ОСОБА_2 Після двох років з дати набрання даним рішенням суду законної сили спілкування ОСОБА_1 з ОСОБА_4 може відбуватися без присутності її матері ОСОБА_2 В задоволенні решти позову відмовлено. Вирішено питання розподілу судових витрат.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3, посилаючись на невідповідність висновків суду обставинам справи у частині визначення графіку побачень, неповне з'ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, у частині визначення графіку побачень, порушення норм процесуального права, що призвело до неправильного вирішення судом справу у вказаній частині, просить змінити рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 лютого 2017 року, встановивши наступний графік побачень ОСОБА_1 з ОСОБА_4: щовівторка та щочетверга з 19 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв., а також в святкові дні - 1 січня, Різдво, 8 березня, Великдень, день народження дитини, щорічно протягом трьох годин, за домовленістю з матір'ю дитини ОСОБА_2 В іншій частині рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Свої доводи обґрунтовує тим, що судом першої інстанції не було взято до уваги ту обставину, що відповідач не має можливості бути присутньою під час побачень батька з дитиною влітку протягом одного місяця та протягом 5 днів зимових канікул, оскільки у неї є інша малолітня дитина, якій виповнився один рік.

Крім того, судом першої інстанції неповно з'ясовано фактичні дані, які мають значення для визначення графіку побачень позивача з донькою, а саме: навчання ОСОБА_4 у ліцеї, відвідування останньою різноманітних секцій та гуртків художньої гімнастики, плавання, малювання, вокалу та англійської мови.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 - ОСОБА_3 апеляційну скаргу підтримала та просила її задовольнити.

Позивач ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_6 просили апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Представник Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації - Астапенко Л.М. просила апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Заслухавши пояснення осіб, що беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, судова колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з таких підстав.

Частиною 3 статті 9 Конвенції про права дитини передбачено, що Держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Згідно з частинами 1, 2 ст. 159 СК України, якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи.

Відповідно до частин 5, 6 ст. 19 СК України орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. Суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Як вбачається з матеріалів справи, сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 07 червня 2008 року по 30 липня 2013 року (а.с.37, 38).

Від шлюбу сторони мають малолітню доньку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає разом з матір'ю ОСОБА_2

З 21 лютого 2015 року ОСОБА_2 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_8 та має малолітню дитину віком 1 рік (а.с.121).

Ухвалюючи рішення про часткове задоволення позову, суд першої інстанції виходив з доведеності обставин чинення позивачу перешкод у спілкуванні з донькою.

Судове рішення у вказаній частині сторони не оскаржують, а тому воно не є предметом апеляційного розгляду.

Визначаючи спосіб участі батька у вихованні та спілкуванні з дитиною щовівторка та щочетверга з 18.00 до 20.00 год., щосуботи з 08.00 до 13.00 год.; в святкові дні та день народження дитини протягом трьох годин за домовленістю з матір'ю дитини; влітку потягом місяця з 15 червня по 15 липня; взимку під час канікул протягом п'яти днів, які будуть визначені за домовленістю з матір'ю дитини, суд першої інстанції виходив з віку дитини, її психологічного стану, ставлення до кожного з батьків, з урахуванням рекомендацій, викладених у висновку органу опіки та піклування Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, бажання батька брати участь у вихованні та спілкуванні з дитиною.

З огляду на те, що малолітня дитина ОСОБА_4 емоційно прив'язана більше до матері, враховуючи нестабільність у взаєминах дитини з батьком та відсутність спілкування між ними протягом майже двох років, з метою недопущення настання можливих негативних наслідків для психологічного і психічного розвитку дитини, суд першої інстанції вважав за можливе обмежити побачення батька з дитиною протягом перших двох років присутністю її матері.

Колегія суддів не може повністю погодитись з рішенням суду першої інстанції в частині визначення графіку побачень батька з малолітньою дитиною у суботу з 08.00 до 13.00 год., влітку та під час зимових канікул, оскільки вказаний висновок ґрунтується на неповному з'ясуванні обставин, що мають значення для справи.

Судом встановлено, що на час розгляду справи малолітня дитина сторін досягла шестирічного віку.

З вересня 2015 року ОСОБА_4 відвідує ліцей "Гранд".

Відповідно до довідки директора ДЮСШ №3 КМ ФСТ "Спартак" №7 від 31.03.2016 р. ОСОБА_4 є вихованкою секції художньої гімнастики та займається у тренера-викладача ОСОБА_9 (а.с.58).

Судом встановлено, що ОСОБА_4 відвідує секцію з художньої гімнастики за наступним графіком: вівторок, четвер - з 16.30 год. до 18.30 год., суботу - з 09.00 год. до 11.30 год.

Відповідно до листа-відповіді тренера-викладача ОСОБА_9 від 29.03.2016 р., батько дитини ОСОБА_1 не цікавився процесом тренування та успіхами ОСОБА_4 (а.с.117).

З огляду на встановлені обставини, колегія суддів вважає за доцільне залишити час зустрічей батька з дитиною у вівторок та четвер з 18.00 год. до 20.00 год., що на думку суду надасть останньому можливість на рівні з матір'ю дитини приділяти увагу тренуванню дитини, сприяти вихованню у неї необхідних для занять спортом якостей.

З урахуванням відвідування дитиною у суботу гуртка з художньої гімнастики з 09.00 год. до 11.30 год., потреби останньої у відпочинку, а також наявності у відповідача іншої однорічної дитини, яка також потребує уваги та догляду матері, колегія суддів дійшла висновку про необхідність зміни визначеного судом першої інстанції графіку побачень батька з дитиною у суботу та визначення часу їх зустрічей в цей день з 15.00 до 18.00 год.

Доказів того, що малолітня донька сторін відвідує у суботу інші секції та гуртки суду першої інстанції надано не будо, а у відповідності до ч.2 ст.303 ЦПК України апеляційний суд досліджує докази, які судом першої інтонації були досліджені з порушенням встановленого порядку або в дослідженні яких було неправомірно відмовлено, а також нові докази, неподання яких до суду першої інстанції було зумовлено поважними причинами.

Обумовивши побачення батька з дитиною протягом перших двох років присутністю матір'ю та одночасно встановивши графік побачень батька з дитиною влітку протягом місяця та взимку під час канікул протягом п'яти днів, суд першої інстанції не врахував, що це призведе до порушення прав та інтересів відповідача, яка одружена та має малолітню дитину віком один рік.

З огляду на ту обставину, що відповідач погодився з рішенням суду першої інстанції в частині присутності матері на їх побаченнях з батьком дитини протягом перших двох років і таке рішення не є предметом апеляційного розгляду, з метою недопущення порушення звичайного ритму життя дитини, стабільного та нормального її розвитку, прав та інтересів відповідача, колегія суддів погоджується з доводами апеляційної скарги щодо неможливості включення до графіку зустрічей батька з дитиною їх побачення влітку протягом місяця та взимку протягом п'яти днів під час канікул.

У випадку налагодження довірливих стосунків доньки з батьком, останній не позбавлений можливості вирішувати питання про більш тривалий та стабільний графік зустрічей з дитиною, який буде враховувати їх спільні інтереси.

В решті рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. 303, 304, 307, 309, 314, 316, 317 ЦПК України колегія суддів

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргупредставника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 01 лютого 2017 року в частині визначення графіку побачень ОСОБА_1 з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, змінити.

Визначити наступний графік побачень: щовівторка та щочетверга з 18 год. 00 хв. до 20 год. 00 хв. ; кожну суботу місяця з 15 год. 00 хв. до 18 год. 00 хв.; у святкові дні - 1 січня, Різдво, 8 березня, Великдень, а також ІНФОРМАЦІЯ_2 - день народження дитини, щорічно протягом трьох годин, за домовленістю з матір'ю дитини ОСОБА_2.

Побачення з дитиною протягом перших двох років повинні відбуватися в присутності її матері ОСОБА_2.

В решті рішення суду залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржено до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий:

Судді:

Справа №761/18783/16-ц

Апеляційне провадження №22-ц/796/3853/2017

Головуючий у суді першої інстанції: ОСОБА_10

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Кирилюк Г.М.