ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1984/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"14" листопада 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Цимбал І.К., при секретарі Козін В.Є., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника позивача за зустрічним позовом ОСОБА_2, про забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до фізичної особи підприємця ОСОБА_4, про зменшення розміру ціни та зустрічним позовом фізичної особи підприємця ОСОБА_4 до ОСОБА_3, про стягнення заборгованості -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду міста Києва знаходиться дана цивільна справа.

14.11.2017 року представник позивача за зустрічним позовом подала заяву про забезпечення позову, а саме накладення арешту квартиру ОСОБА_3, посилаючись на те, що остання не повертає заборгованість і є сумніви, що в разі задоволення зустрічного позову борг буде сплачено.

Вивчивши матеріали справи та заяви про забезпечення позову вважаю, що заява не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходів забезпечення позову.

Відповідно до п. 1 ч. 1, ч. 3 ст. 152 ЦПК України, позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» передбачено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду.

Представником позивача за зустрічним позовом не обґрунтовано, у зв'язку із чим необхідно накласти арешт квартиру відповідача за зустрічним позовом, зважаючи на те, що вимога такого позову становить стягнення боргу розміром 14000 грн., що б в свою чергу вказувало на співмірність забезпечення позову із заявленими позовними вимогами. Посилання представника позивача на невизнання вимог зустрічного позову та необґрунтовані припущення невиконання рішення суду в разі його задоволення не створюють юридичну сукупність елементів, які дають підстави для забезпечення позову у тому вигляді про який просить представник позивача.

Керуючись ст. 151 - 153, ст. 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви відмовити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

СУДДЯ: ЦИМБАЛ І.К.