Справа № 305/1004/17
Провадження по справі 2/305/740/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.11.2017 року Рахівський районний суд Закарпатської області у складі:

судді Ємчук В.Е.

за участю: секретаря - Орос С.Ю.

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

представника відповідача ОСОБА_3

представника третьої особи ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Ясінянської селищної ради Рахівського району, третя особа без самостійних вимог Ясінянська селищна рада Рахівського району Закарпатської області, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_5 про визнання незаконною бездіяльність органу місцевого самоврядування та зобов'язання вчинити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом до Ясінянської селищної ради, третя особа без самостійних вимог ОСОБА_5 про визнання незаконною бездіяльності органу місцевого самоврядування та зобовязання вчинити дії. Позов мотивує тим, що рішенням Ясінянської селищної ради від 28 жовтня 2014 року №1022 їй надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд у смт.Ясіня, вул. Миру, 27, Рахівського району, Закарпатської області. На підставі цього рішення вона уклала договір з ДП "Центр державного земельного кадастру" Рахівського районного відділу Закарпатської області на розроблення проекту землеустрою щодо відведення зазначеної вище земельної ділянки у власність. Проте, при погодженні плану меж земельної ділянки суміжний землекористувач, ОСОБА_5, відмовився надавати своє погодження. У звязку з наведеним вона звернулася 23 січня 2015 року до Ясінянської селищної ради із заявою для вирішення даного земельного спору та погодження меж земельної ділянки без згоди ОСОБА_5 12 березня 2015 року вона отримала лист-відповідь, у якому Ясінянська селищна рада відмовилася погоджувати межі її земельної ділянки та відклала дане питання для додаткового вивчення земельною комісією. 27 березня 2015 року вона отримала лист від земельної комісії, яка пропонувала сесії Ясінянської селищної ради не погоджувати межу земельної ділянки ОСОБА_1, у звязку з тим, що вона самовільно захопила частину земельної ділянки ОСОБА_5 Проте, такі висновки комісії не відповідають ні вимогам чинного законодавства, ні фактичним обставинам з огляду на таке. Рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 23.01.2017 року у справі №305/1007/16-ц, яке залишено в силі Ухвалою Апеляційного суду Закарпатської області від 04.05.2017 року встановлено, що ОСОБА_1 законно отримала дозвіл на виготовлення проекту землеустрою щодо відведення зазначеної вище земельної ділянки у власність в порядку безоплатної передачі вільної земельної ділянки, а ОСОБА_5 є лише суміжним землекористувачем і не має жодних прав на спірну земельну ділянку, а отже його права не порушуються позивачкою внаслідок отримання у власність цієї земельної ділянки, а також те, що Ясінянська селищна рада за заявою ОСОБА_1 від 23.01.2015 року про погодження меж земельної ділянки без згоди суміжного землекористувача ОСОБА_5 взагалі не приймала жодного рішення в порядку, передбаченому ст.ст.158,159 ЗК України. Отже, висновки земельної комісії Ясінянської селищної ради про самовільне захоплення позивачкою частини земельної ділянки є такими, що не відповідають дійсності та спростовані висновками судів у справі №305/1007/16-ц, а тому не можуть бути підставою для відмови у погодженні меж спірної земельної ділянки. Для виготовлення проекту землеустрою та отримання у власність земельної ділянки без згоди суміжних землекористувачів позивачу необхідно було отримати погодження органу місцевого самоврядування, яке остання так і не надала, таким чином допустилася незаконної бездіяльності, оскільки не прийняла рішення за заявою позивачки, чим порушила право останньої на отримання земельної ділянки у власність. У звязку з наведеним просить визнати незаконною бездіяльність Ясінянської селищної ради по розгляду земельного спору за заявою ОСОБА_1 щодо погодження меж земельної ділянки за адресою: вул.Миру, 27 в смт.Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, загальною площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд без згоди суміжного землекористувача - ОСОБА_5. Зобов'язати Ясінянську селищну раду розглянути заяву ОСОБА_1 щодо погодження меж земельної ділянки за адресою: вул.Миру, 27 у смт.Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, загальною площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд без згоди суміжного землекористувача ОСОБА_5 на першій сесії після набрання рішення суду законної сили. Також просить стягнути з Ясінянської селищної ради в користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 1280 гривень.

В судовому засіданні позивач, ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_2 позовні вимоги підтримали з підстав, наведених в позові, просять такі задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача ОСОБА_3 в судовому позовні вимоги не визнав, просить відмовити в задоволенні позову, вважає, що Ясінянська селищна рада діяла правомірно в частині заяви ОСОБА_1, оскільки між сторонами існує спір стосовно меж земельної ділянки.

Представник третьої особи без самостійних вимог ОСОБА_4 в судовому засіданні не заперечувала щодо задоволення позовних вимог, вважає, що ОСОБА_1 захопила частину їхньої земельної ділянки, отже тим і пояснює відмову погодити межі земельної ділянки позивачки. Однак, не заперечує розгляду Ясінянською селищною радою заяви ОСОБА_6

Заслухавши сторін, їх представників, дослідивши матеріали справи, перевіривши їх доказами, суд приходить до наступного висновку.

Судом встановлено, що рішенням Ясінянської селищної ради від 28 жовтня 2014 року №1022 «Про надання дозволу на розробку проекту відведення щодо посвідчення права власності на земельну ділянку для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в смт.Ясіня» було надано дозвіл на розробку проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд у смт.Ясіня, вул. Миру, 27, ОСОБА_1, мешканці смт.Ясіня, вул..Борканюка, 63 та рекомендовано останній для оформлення відповідної документації звернутися в організації, які мають відповідні дозволи (ліцензії) для проведення відповідних робіт.

В ході розгляду справи суд оглянув проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд у смт.Ясіня, вул. Миру, 27, ОСОБА_1, з якого слідує, що дійсно акт встановлення меж земельної ділянки із суміжними землекористувачами та акт прийому-передачі межових знаків на зберігання підписані всіма суміжними землекористувачами, за винятком ОСОБА_5

Відповідно до частини 13 статті 123 Земельного кодексу України підставою відмови у затвердженні проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок може бути лише його невідповідність вимогами законів та прийнятих відповідно до них нормативних актів.

Жодних доказів того, що проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки у власність, яка знаходиться за адресою смт.Ясіня, вул.Миру, 27, Рахівського району, Закарпатської області не відповідає вимогам законів та прийнятих відповідно до них нормативних актів, відповідачем суду не надано.

Погодження меж є виключно допоміжною стадією у процедурі приватизації земельної ділянки, спрямованою на те, щоб уникнути необовязкових технічних помилок. Зокрема, ст. 198 Земельного кодексу України лише вказує, що складовою кадастрових зйомок є погодження меж земельної ділянки з суміжними власниками та землекористувачами. З цього зовсім не слідує, що, у випадку відмови суміжного землевласника або землекористувача від підписання відповідного документу - акта погодження меж, слід вважати, що погодження меж не відбулося. Таким чином, погодження полягає у тому, щоб суміжнику було запропоновано підписати відповідний акт. Якщо він відмовляється це робити, орган уповноважений вирішувати питання про приватизацію ділянки по суті, повинен виходити не із самого факту відмови від підписання акта, а із мотивів відмови (якщо вони озвучені).

Листом від 12 лютого 2015 року № 76 виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області проінформовано позивачку ОСОБА_1, про те, що у звязку з виникненням земельного спору на межі земельної ділянки з громадянином ОСОБА_5 питання про погодження межі земельної ділянки відкладається для додаткового вивчення земельною комісією.

А згідно з листом від 27 березня 2015 року земельна комісія запропонувала сесії Ясінянської селищної ради не погоджувати межу земельної ділянки ОСОБА_1, у звязку з тим, що вона самовільно захопила частину земельної ділянки ОСОБА_5

Статтею 81 ЗКУ передбачено, що громадяни України набувають права власності на земельні ділянки, серед іншого, й на підставі безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності, приватизації земельних ділянок, що були раніше надані їм у користування.

Статтею 116 ЗКУ визначено підстави набуття права власності на земельні ділянки державної та комунальної власності. Частиною 3 цієї статті встановлено, що безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених ЗКУ. Передача земельних ділянок безоплатно у власність громадян у межах норм, визначених ЗКУ, провадиться один раз по кожному виду використання.

Відповідно до частини 6 статті 118 ЗКУ громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. До клопотання додаються графічні матеріали, на яких зазначено бажане місце розташування земельної ділянки, погодження землекористувача (у разі вилучення земельної ділянки, що перебуває у користуванні інших осіб) та документи, що підтверджують досвід роботи у сільському господарстві або наявність освіти, здобутої в аграрному навчальному закладі (у разі надання земельної ділянки для ведення фермерського господарства). У разі якщо земельна ділянка державної власності розташована за межами населених пунктів і не входить до складу певного району, заява подається до ОСОБА_7 міністрів Автономної Республіки Крим. ОСОБА_7 Автономної Республіки Крим, Раді міністрів Автономної Республіки Крим, органам виконавчої влади або органам місцевого самоврядування, які передають земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, забороняється вимагати додаткові матеріали та документи, не передбачені цією статтею. Земельний кодекс України розрізняє два окремих способи безоплатного отримання громадянами земельних ділянок: приватизація земельної ділянки, яка перебуває у користуванні громадянина (безоплатна приватизація), безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян (безоплатна передача).

Основна відмінність між цими двома способами полягає у тому, що безоплатна приватизація передбачає набуття права власності на ту земельну ділянку, яка вже перебуває у користуванні громадянина. Така земельна ділянка не може бути передана будь-якій третій особі без згоди законного землекористувача.

Безоплатна приватизація земельної ділянки проводиться на підставі технічної документації, тобто проект відведення такої земельної ділянки не виготовляється. На противагу цьому, для безоплатної передачі земельної ділянки громадянину потрібно спершу отримати від сільської, селищної, міської ради дозвіл на виготовлення проекту відведення земельної ділянки, розробити та погодити проект відведення, і лише потім орган місцевого самоврядування приймає рішення про безоплатну передачу земельної ділянки у власність.

На відміну від безоплатної приватизації, безоплатна передача полягає у передачі безкоштовно у власність громадянина вільної земельної ділянки, тобто такої земельної ділянки, яка в передбаченому законом порядку нікому не передавалася у користування. Вільна земельна ділянка може бути передана будь-якій особі, яка має право на безоплатне отримання земельної ділянки і ще цього права не реалізувала. При цьому та обставина, що земельною ділянкою хтось фактично користується, не змінює статусу вільної земельної ділянки.

Ясінянська селищна рада приймаючи рішення №1022 від 28 жовтня 2014 року, надала дозвіл на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в смт. Ясіня, вул. Миру, 27 ОСОБА_1 в порядку безоплатної передачі земельної ділянки (безоплатна передача), тобто як на вільну земельну ділянку, та в межах своїх повноважень.

Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 80 Земельного кодексу України суб'єктом права власності на землі державної власності є держава, яка реалізує це право через відповідні органи державної влади. Суб'єктами права власності на землі комунальної власності є територіальні громади, які реалізують це право безпосередньо або через органи місцевого самоврядування.

Згідно з ч. 1 ст. 10 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", сільські, селищні, міські ради є органами місцевого самоврядування, що представляють відповідні територіальні громади та здійснюють від їх імені та в їх інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України, цим та іншими законами.

Згідно з ч. 5 ст. 60 цього ж Закону, органи місцевого самоврядування від імені та в інтересах територіальних громад відповідно до закону здійснюють правомочності щодо володіння, користування та розпорядження об'єктами права комунальної власності.

У сенсі положень статті 2 вказаного Закону, місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади жителів села чи добровільного об'єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції й законів України.

Відповідно до ч. 3 ст. 24 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної ради АРК і ОСОБА_7 міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин.

Орган місцевого самоврядування не вправі безпідставно відмовити громадянину у наданні дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки. Підставою для такої відмови може бути лише невідповідність місця розташування земельної ділянки вимогам законів, прийнятих відповідно до них нормативно-правових актів, а також генеральних планів населених пунктів, іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обгрунтувань використання та охорони земель адімінстративно-територіальних утворень, проектів землеустрою щодо впорядкування території населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.

Ясінянська селищна рада, надаючи дозвіл ОСОБА_1 на розробку проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки площею 0,12341 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в смт. Ясіня, по вул. Миру, 27 не вбачала вище зазначених підстав для відмови у наданні останній дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки, і такі не наводяться представником відповідача й зараз.

Твердження представника Ясінянської селищної ради про те, що площа земельної ділянки ОСОБА_1 збільшилась за рахунок земельної площі, що є у користуванні, і на яку має право приватизації ОСОБА_5, внаслідок чого рада не погоджує проект землеустрою, який є предметом позову спростоване рішенням Рахівського районного суду Закарпатської області від 23.01.2017 року та ухвалою апеляційного суду Закарпатської області від 04.05.2017 року у справі №305/1007/16-ц, а отже доказуванню не підлягає.

Пунктом 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 16.04.2004 року «Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ» передбачено, що власник земельної ділянки або землекористувач може вимагати усунення будь-яких порушень його права, навіть якщо ці порушення не пов'язані з позбавленням права володіння земельною ділянкою. Захист прав громадян та юридичних осіб на земельні ділянки здійснюється згідно з частиною третьою статті 152 Земельного кодексу України (далі - ЗК України) шляхом: визнання прав; відновлення стану земельної ділянки, який існував до порушення прав, і запобігання вчиненню дій, що порушують права або створюють небезпеку порушення прав; визнання угоди недійсною; визнання недійсними рішень органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування; відшкодування заподіяних збитків; застосування інших, передбачених законом, способів захисту (стаття 16 ЦК України).

Відповідно до частини дев'ятої статті 118 Земельного кодексу України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, районна, Київська чи Севастопольська міська державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов'язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання її у власність.

Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду можуть бути оскаржені до суду.

У разі відмови органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення заяви без розгляду питання вирішується в судовому порядку (частини десята, одинадцята статті 118 ЗК).

З урахуванням встановлених судом фактичних обставин справи та доказів, представлених сторонами, виходячи з відповідних положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та Земельного кодексу України, суд вважає, що Позивачем виготовлено проект землеустрою у відповідності до положень земельного законодавства України та на підставі відповідного рішення органу місцевого самоврядування, тому Ясінянська селищна рада не повинна була зволікати з прийняттям рішення за зверненням ОСОБА_1 за представленим на розгляд проектом землеустрою.

У спірних правовідносинах право Позивача отримати рішення про затвердження проекту землеустрою, кореспондується з обов'язком Відповідача прийняти таке рішення.

Земельний кодекс України встановлює, що затвердження проекту землеустрою відноситься виключно до компетенції органів місцевого самоврядування, як колегіальних органів, а отже з аналізу зазначених вище норм суд приходить до висновку про підставність позовних вимог ОСОБА_1, а отже у суду є підстави для задоволення позовних вимог ОСОБА_1В спрямованих на відновлення її порушеного права.

З урахуванням того, що рада приймає свої рішення виключно на пленарних засіданнях, тому слід зобов'язати Ясінянську селищну раду розглянути заяву ОСОБА_1 щодо погодження меж земельної ділянки, яка є предметом позову, без згоди суміжного землекористувача на першій черговій сесії після вступу рішення в законну силу.

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 88, 131, 209, 212-215, 218, 223, ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати незаконною бездіяльність Ясінянської селищної ради по розгляду земельного спору за заявою ОСОБА_1 щодо погодження меж земельної ділянки за адресою: вул.Миру, 27 в смт.Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, загальною площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд без згоди суміжного землекористувача - ОСОБА_5.

Зобов'язати Ясінянську селищну раду розглянути заяву ОСОБА_1 щодо погодження меж земельної ділянки за адресою: вул.Миру, 27 у смт.Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, загальною площею 0,1231 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд без згоди суміжного землекористувача ОСОБА_5 на першій сесії після набрання рішення суду законної сили.

Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено у судову палату з цивільних справ апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Ємчук В.Е.

З оригіналом вірно:

Суддя Рахівського районного суду: Ємчук В.Е.