Провадження № 2/761/7723/2017
У Х В А Л А

23 жовтня 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Рибак М.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до першої Київської державної нотаріальної контори, Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна, перевіривши виконання вимог ст. 119, 120 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаною позовною заявою.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку із тим, що не відповідає вимогам статті 119 та 120 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви має бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, згідно змісту позовних вимог позивач просить суд скасувати арешт на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна за №2497299 та виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна запис від 14.10.2015 року за №2497299 про арешт на 1/3 частини квартири АДРЕСА_2.

Таким чином позивачем заявлено дві вимог немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що на день подання позивачем позову складає 640.00 грн.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відтак, враховуючи положення ст.4 Закону України «Про судовий збір» позивачу необхідно сплатити судовий збір за дві вимог немайнового характеру у розмірі 1280,00 грн.

Проте, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору за одну вимогу немайнового характеру у сумі 640,00 грн.

Отже позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у розмірі 640,00 грн.

Окрім цього,відповідно до ч., 8 ст. 119 ЦПК України Якщо позовна заява подається представником позивача, до позовної заяви додається довіреність чи інший документ, що підтверджує його повноваження.

При цьому, слід зазначити, що відповідно до ч. 4 ст. 42 ЦПК України повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, дорученням органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги, або договором. До ордера обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору.

Таким чином, повноваження адвоката як представника можуть посвідчуватись договором.

Як вбачається подану позовну заяву підписано представником позивача ОСОБА_3

Згідно із ч.ч. 1 та 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Разом із тим, на підтвердження повноважень на підписання даного позову адвокатом ОСОБА_3 до позовної заяви долучено Договір-доручення про надання правової допомоги від 16.08.2017 року, копію свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю та копію Ордеру серії КС№340006, при цьому Договір-доручення про надання правової допомоги не містить пункту, який надає право адвокату ОСОБА_3 підписувати та подавати позовні заяви від імені ОСОБА_1.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених законом, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до першої Київської державної нотаріальної контори, Шевченківського районного відділу державної виконавчої служби міста Київ Головного територіального управління юстиції у м. Києві про зняття арешту з майна - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків терміном на 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК