Справа № 645/1183/17
Провадження № 2/645/1199/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 березня 2017 р. м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Федорова О.В.

розглянувши позовну заяву Комунального підприємства «Харківводоканал»

до ОСОБА_1

ОСОБА_2

про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, -

встановив:

В провадження Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява Комунального підприємства "Харківводоканал" до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення

Дослідивши матеріали позовної заяви, суд встановив, що їх подано з порушенням статті 119 ЦПК України, а саме не подано доказів, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, судовий збір справляється у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати (на момент подання позовної заяви становить 1600,00 грн. та не обмежено).

Позивач в прохальній частині позовної заяви просить суд надати йому відстрочку сплати судового збору до винесення судового рішення.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПКповинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

З огляду на зміст заявлених позовних вимог, ціну позову, обов'язковість сплати судового збору та те, що заявником не зазначено підстав та не надано належних доказів для звільнення від сплати судового збору, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 та 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне позовну заяву КП "Харківводоканал" залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 911,00 грн. (1600,00 грн. сума судового збору, яка підлягає сплаті за позовну заяву майнового характеру - 689,00 грн. сума судового збору, сплачена за подання заяви про видачу судового наказу).

Враховуючи викладене, керуючись статтями 119, 121 ЦПК України, суддя,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання Комунального підприємства «Харківводоканал» про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Комунального підприємства «Харківводоканал» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку невиконання вказівок суду у встановлений строк, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо визначення розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання її копії.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Федорова О.В.