Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/1862/17 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач Мурашко С. І.
УХВАЛА

Іменем України

17.11.2017 колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Мурашка С.І.

суддів Гайсюка О.В., Карпенка О.Л.

за участі секретаря Яковлєвої Ю.Ю.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м.Кропивницькому цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Василівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини за апеляційною скаргою ОСОБА_5 поданої в інтересах ОСОБА_2 на рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 серпня 2017 року і

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 серпня 2017 року відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_2 до Василівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

В апеляційній скарзі ОСОБА_6, який діє в інтересах ОСОБА_2, просить скасувати рішення суду першої інстанції з підстав невідповідності висновків суду обставинам справи, порушення норм матеріального та процесуального права і ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги в повному обсязі.

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_7, який діє в інтересах ОСОБА_3 та ОСОБА_4, заперечував проти доводів апеляційної скарги.

Позивач ОСОБА_2 та представник Василівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області в судове засідання не зявились про час і місце розгляду справи повідомлялись в установленому законом порядку.

Від ОСОБА_2 надійшла заява про відкладення розгляду справи у звязку із його відрядженням до м.Києва.

Відповідно до положень ст.305 ЦПК України апеляційний суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

За змістом статті 3031 ЦПК України апеляційна скарга на рішення суду першої інстанції має бути розглянута протягом двох місяців з дня постановлення ухвали про прийняття апеляційної скарги до розгляду. У виняткових випадках за клопотанням сторони з урахуванням особливостей розгляду справи апеляційний суд може подовжити строк розгляду справи, але не більш як на пятнадцять днів, про що постановляє відповідну ухвалу.

У справі яка переглядається провадження у справі відкрито 04.09.2017 року (т.2 а.с.3), а тому строк розгляду апеляційної скарги закінчився 04.11.2017 року.

За клопотанням позивача розгляд справи подовжено на 15 днів, тобто до 19.11.2017 року.

Після відкриття провадження у справі призначені судові засідання на 04.10.2017 року та на 14.11.2017 року за клопотанням представника позивача та самого позивача відкладалися.

Ще одне судове засідання призначене на 31.10.2017 року було відкладено у звязку з відрядженням судді-доповідача.

Враховуючи принцип ефективності судового процесу, направленому на недопущення затягування розгляду справи, що за клопотанням позивача та його представника розгляд справи вже двічі відкладався, визначений статтею 303-1 ЦПК України строк, з урахуванням подовження на 15 днів, спливає і чергове відкладення розгляду справи призведе до порушення строку розгляду, а також призведе до порушення прав інших учасників справи та враховуючи, що наведені позивачем підстави для відкладення розгляду справи не є поважними, колегія суддів ухвалила розглянути справу без участі позивача, що відповідає положенням ст.305 ЦПК України.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду у встановлених статтею 303 ЦПК України межах, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає відхиленню з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 23 січня 2015 року у с. Василівці Долинського району Кіровоградської області помер ОСОБА_8 (а. с. 7).

Після смерті ОСОБА_8 залишилось спадкове майно, зокрема земельна ділянка площею 9,30 га, кадастровий номер :02:000:0179, що знаходиться на території Василівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області (а. с. 112).

13 жовтня 2014 року державним нотаріусом Долинської державної нотаріальної контори Кіровоградської області ОСОБА_9 посвідчено від імені ОСОБА_8 заповіт, який зареєстрований у реєстрі за № 418, згідно якого спадкодавець на випадок своєї смерті всі права та обовязки, що належать на момент складання цього заповіту, а також ті права та обовязки, що можуть належати у майбутньому, усе майно де б воно не було і з чого б не складалось, все те, що буде належати на день смерті і на що матиме право, заповів ОСОБА_2 (а. с. 5).

Згідно довідок Василівської сільської ради Долинського району Кіровоградської області № 62-1-02/6 від 26 травня 2016 року, № 202 від 12 серпня 2016 року, № 266 від 20 серпня 2016 року, № 195-02/6 від 9 грудня 2016 року спадкодавець ОСОБА_8 на момент смерті проживав за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1 разом із дружиною ОСОБА_3, що також підтверджується записами погосподарської книги Василівської сільської ради.

Відповідно до адресних довідок Долинського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Кіровоградській області від 17 червня 2017 року, ОСОБА_10 на момент смерті був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2. За цією ж адресою з 8 грудня 2011 року зареєстрована його дружина - ОСОБА_3

Суд першої інстанції дійшов висновку, що позивачем не надано доказів поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо подання заяви про прийняття спадщини.

Такий висновок суду є правильним та підтверджується матеріалами справи.

Так, відповідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, що визначено ст.1270 ЦК України.

Частинами 1,3 ст.1271 ЦК України визначено, що якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, від вважається таким, що не прийняв її.

За позовом спадкодавця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" судам дані розяснення, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У постанові Верховного Суду України від 04.11.2015 року у справі №6-1486цс15 викладена правова позиція, що відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом вищезазначеної статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Отже, правила частини третьої статті 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви;

2) ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Статтею 60 ЦПК України визначено, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

В апеляційній скарзі представник позивача вказує на те, що термін звернення з заявою про прийняття спадщини завершувався 23.07.2015 року, але з 20 липня 2015 року позивач захворів та знаходився на лікуванні до 30 липня 2015 року, а тому у позивача існували обєктивні непереборні труднощі, які перешкодили подати заяву про прийняття спадщини.

Колегія суддів звертає увагу, що позовна заява не містить такої причини пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, як перебування його на лікуванні з 20 липня 2015 року по 30 липня 2015 року.

Разом з тим, до позовної заяви позивач долучив ксерокопію довідки №56 виданої Долинською ЦРЛ, що він знаходився на лікуванні в Долинській ЦРЛ з 20.07.2015 року по 30.07.2015 року з діагнозом: остеохондроз поперекового відділу хребта ІІІ ступеня (а.с.11).

Суд першої інстанції дав оцінку зазначеній довідці в рішенні суду та дійшов правильного висновку, що немає підстав вважати, що позивач внаслідок хвороби був позбавлений можливості подати заяву про прийняття спадщини.

Суд першої інстанції повно і всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.

Доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Керуючись ст.ст. 209, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 поданої в інтересах ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Долинського районного суду Кіровоградської області від 11 серпня 2017 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий суддя С.І.Мурашко

Судді О.В.Гайсюк

ОСОБА_11