Справа № 296/9827/16-ц
УХВАЛА

Іменем України

"30" березня 2017 р. м. Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого-судді Галасюка Р.А.,

секретаря Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 327 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

В провадженні суду перебуває справа за позовною заявою ОСОБА_1 у якій вона просить встановити факт її постійного проживання разом із спадкодавцем ОСОБА_4, яка померла 01.08.2014 р. на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 та визнати її такою, що прийняла спадщину спадкодавця померлої ОСОБА_4.

До початку розгляду справи по суті представником відповідача заявлено клопотання про зупинення даної справи, так як в провадженні Корольовського райсуду м. Житомира знаходиться справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа приватний нотаріус ЖМНО ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивач та її представник заперечували щодо задоволення вказаного клопотання, вважали його безпідставним. Третя особа у вирішенні клопотання послалася на розсуд суду.

Суд, заслухавши пояснення сторін, перевіривши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до п.4 ч.1 ст.201 ЦПК України суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі неможливості розгляду цієї справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

Визначаючи наявність передбачених статтею 201 ЦПК України підстав, за яких провадження у справі підлягає обов'язковому зупиненню, суд повинен, зокрема, враховувати, що така підстава для зупинення провадження у справі, як зазначено в п.4 ч.1 цієї статті - неможливість розгляду цивільної справи до вирішення іншої справи, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства, застосовується в тому разі, коли в цій іншій справі можуть бути вирішені питання, що стосуються підстав, заявлених у справі вимог, чи умов, від яких залежить можливість її розгляду (п.33постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»).

Необхідність в зупиненні провадження у справі за названим пунктом виникає у випадку, якщо неможливо прийняти рішення у даній справі до ухвалення рішення в іншій справі, що розглядається в порядку конституційного, цивільного, господарського, кримінального чи адміністративного судочинства.

При цьому, між двома справами, що розглядаються, існує тісний матеріально-правовий зв'язок, який виражається в тому, що факти, встановлені в одній справі, будуть мати преюдиціальне значення для іншої справи.

Судом встановлено, що 31 жовтня 2016 р. ОСОБА_2 звернувся до Корольовського райсуду м. Житомира з позовом до ОСОБА_1, за участі третьої особи приватного нотаріусу ЖМНО ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті своєї рідної баби ОСОБА_4, яка померла 01.08.2014 р.. Підставою позову вказується пропуск відповідачем строку для прийняття спадщини з вини ОСОБА_1, яка маючи довіреність від нього для оформлення спадкових прав не звернулась своєчасно до нотаріуса. На даний час на розгляді суду перебуває вказана справа під № 296/9193/16-ц і судове засідання призначене на 11 квітня 2017 року.

Суд, при вирішенні даного клопотання враховує, що в разі припустимого задоволення позову ОСОБА_1 про встановлення факту її постійного проживання зі спадкодавицею та визнання позивачки такою, що прийняла спадщину, нею буде отримано у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки вона пропустила 6-тимісячний строк для прийняття спадщини за заповітом, на який посилається у позовній заяві.

Згідно вимог ч.2 ст.1223 ЦК України у разі неприйняття спадщини за заповітом право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Так як ОСОБА_1 не прийняла спадщину за заповітом, то вона вважає, що має право на її отримання, як спадкоємець за законом, зокрема, 4-ї черги. Оскільки позивачка просить встановити факт проживання зі спадкодавицею на момент її смерті та факт прийняття спадщини, то у разі задоволення її позову, вона спадкуватиме саме як спадкоємець 4-ї черги.

Проте, спадкоємці кожної наступної черги мають право на спадкування за відсутності спадкоємців попередніх черг. ОСОБА_2 є спадкоємцем першої черги після смерті своєї рідної баби ОСОБА_4 за правом представлення у відповідності до ч.1 ст.1266 ЦК України. З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 не є родичкою ОСОБА_4, не є особою, яка була на час відкриття спадщини у встановленому законом порядку визнана спадкоємицею 4-ї черги. Доказами родинного зв'язку ОСОБА_2 з померлою ОСОБА_4 є витяги з Державного реєстру актів цивільного стану від 14.02.2017 р. та його свідоцтво про народження від 29.03.1979 р., з яких вбачається, що мати відповідача була ОСОБА_5, а її мати була ОСОБА_4. Отже, ОСОБА_2 єдиний родич і спадкоємець першої черги за правом представлення за законом після смерті своєї рідної баби ОСОБА_4.

З огляду на викладене, заявлене клопотання слід задовольнити, а провадження в цій справі зупинити з наведених підстав, до набрання законної сили судовим рішенням від якого залежить вирішення даної справи.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 201, 209 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Клопотання представника відповідача про зупинення провадження задовольнити.

Зупинити провадження по справі № 296/9827/16-ц за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про встановлення факту постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини до набрання законної сили рішенням у цивільній справі № 296/9193/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа приватний нотаріус ЖМНО ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області протягом пяти днів з дня її проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Корольовський районний суд м. Житомира. Якщо ухвалу постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя Р. А. Галасюк