Апеляційний суд Житомирської області
Справа №280/1423/16-ц Головуючий у 1-й інст. Щербаченко І. В.
Категорія 29 Доповідач Коломієць О. С.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Житомирської області в складі:

головуючого судді: Коломієць О.С.

суддів: Жигановської О.С., Якухно О.М.

з участю секретаря

судового засідання: Добровольської Т.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» в особі Коростишівського району електричних мереж про визнання рішення комісії неправомірним та його скасування

за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» в особі Коростишівського району електричних мереж на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 16 лютого 2017 року

встановила:

У жовтні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначив, що рішення комісії з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією та Правил користування електричною енергією для населення Коростишівського району електричних мереж від 12 січня 2016 року є незаконним, акт про порушення правил користування електричною енергією від 21.12.2015 року не відповідає вимогам законодавства, а тому проведення нарахувань по ньому є безпідставним та суперечить Методиці визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України 04 травня 2006 року № 562.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 16 лютого 2017 року позов задоволено. Визнано недійсним та скасовано рішення комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН Коростишівського РЕМ ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» по розгляду акту від 21 грудня 2015 року № 015005 про донарахування ОСОБА_2 вартості електроенергії у сумі 12598 грн. 32 коп., яке оформлено протоколом від 12 січня 2016 року.

Додатковим рішенням від 24 лютого 2017 року вирішено питання про розподіл понесених позивачем витрат на правову допомогу та стягнуто з ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» на користь ОСОБА_2 понесені судові витрати в сумі 2651 грн. 20 коп.

У апеляційній скарзі ПАТ «ЕК «Житомиробленерго», мотивуючи свою вимогу порушенням судом норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, просить скасувати рішення районного суду та ухвалити нове про відмову у задоволенні позову. Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що оскарження дій щодо факту складання акту, самого акту та рішення щодо його розгляду, які не встановлюють для позивача будь-яких обов'язків, крім рекомендацій сплатити нараховані збитки, не передбачено діючим законодавством в якості способу захисту порушеного права.

Заслухавши доводи осіб, які з'явилися в судове засідання, перевіривши законність і обґрунтованість рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Ухвалюючи рішення про задоволення позову, районний суд виходив з того, що позивачем обрано вірний спосіб захисту порушеного права, а відповідачем при складанні акту про порушення ПКЕЕН не дотримано вимог, встановлених п.53 вказаних правил та невірно застосовано методику нарахування заборгованості і невірно встановлено період нарахування не облікованої спожитої електричної енергії.

Такий висновок є вірним виходячи з наступного.

Судом під час розгляду справи встановлено, що позивачу ОСОБА_2 на праві приватної власності належить ? частка будинку АДРЕСА_1 Позивач зареєстрований за вказаною адресою з 20 травня 1981 року, що підтверджується відомостями з паспорту позивача.

21 грудня 2015 року працівниками Коростенського РЕМ було складено акт № 015005 за участю власника ОСОБА_2. Перевіркою встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: місто Коростишів, вулиця Ватутіна, 29, порушив ПКЕЕН шляхом самовільного підключення до мереж постачальника - без договірне споживання електричної енергії.

Відповідно до протоколу засідання комісії з розгляду Актів про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН від 12 січня 2016 року останнє проводилося за відсутності споживача ОСОБА_2 Акт від 21 грудня 2015 року №015005 про порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН визнати правомірним. Нарахування по акту виконати у відповідності з пунктом 3.3, 3.5 Методики, з дня проведення контрольного огляду однофазного приладу обліку у побутового споживача по дату усунення порушення, а саме: з 19 листопада 2015 року по 21 грудня 2015 року. Обсяг та вартість не облікованої електричної енергії складає 3123кВт.год. на суму 12598 гривень 32 копійки. Крім того, даний протокол містить посилання на право споживача оскаржити вказане рішення засідання комісії в суді (а.с.6).

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24, 27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04 травня 2006 року № 562.

Згідно із п.42, 48 Правил КМУ споживач зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил. Споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Відповідно до п.53 Правил КМУ у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил.

У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються:

відомості щодо обсягу та вартості не облікованої електричної енергії;

розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні

пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 4 травня 2006 р. N 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

Встановивши під час розгляду, що відповідачем при складанні акту про порушення ПКЕЕН не дотримано вимог, встановлених п.53 вказаних правил та невірно застосовано методику нарахування заборгованості за не обліковану спожиту електричну енергію, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для задоволення позову, навівши відповідні мотиви.

Доводи апеляційної скарги в частині обрання позивачем невірного способу захисту порушених прав є безпідставними виходячи з наступного.

За положенням ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно із ч. 1 ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Захист цивільних прав - це застосування цивільно-правових засобів з метою забезпечення цивільних прав.

Порушення права пов'язано з позбавленням його володільця можливості здійснити (реалізувати) своє право повністю або частково.

При оспоренні або невизнанні права виникає невизначеність у праві, викликана поведінкою іншої особи.

Таким чином, порушення, невизнання або оспорення суб'єктивного права є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту.

Під способами захисту суб'єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.

У статті 16 ЦК України визначений загальний перелік таких способів захисту цивільних прав та інтересів, а також зазначено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Варто враховувати, що законодавчі обмеження матеріально-правових способів захисту цивільного права чи інтересу підлягають застосуванню з дотриманням положень ст. ст. 55, 124 Конституції України та ст. 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, відповідно до яких кожна особа має право на ефективний засіб правового захисту, не заборонений законом.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про електроенергетику» споживач несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією, що затверджуються Кабінетом Міністрів України.

Органом державного регулювання діяльності в електроенергетиці є національна комісія, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (ст.11 Закону України «Про електроенергетику»).

Згідно із п.53 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року №1357 (далі - Правила КМУ), якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди щодо користування електричною енергією, її оплати, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Пунктами 6 та 7 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122 (далі - Порядок), встановлено, що у разі відмови споживача відшкодувати збитки підтвердження факту викраденн електричної енергії та стягнення збитків здійснюється у судовому порядку. Рішення енергопостачальника щодо визначення розміру та порядку відшкодування збитків, завданих йому внаслідок викрадення електричної енергії, може бути оскаржено в установленому законом порядку.

Згідно п.6.42 Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ 31.07.1996 року № 28 (далі - Правила НКРЕ), споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі задоволення судом скарги споживача постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) скасовує відповідний акт про порушення.

Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта, визначення розміру коштів, належних до оплати, здійснення платежів вирішуються у судовому порядку (п.6.43 Правил НКРЕ).

Верховним Судом України у постанові № 6-4цс11 від 6.11.2011 року зроблено правовий висновок про те, що акт є лише фіксацію порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і згідно зі ст.57 ЦПК України є доказом, який у разі виникнення спору повинен оцінюватися судом відповідно до вимог ст.212 ЦПК України, і його оскарження не передбачено чинним законодавством як спосіб захисту судом цивільних прав та інтересів особи.

Крім цього, Верховний Суд України визначаючи таку правову позицію, зазначив, що акт розглядається на засіданні комісії із запрошенням споживача, яка при доведеності зафіксованих актом обставин, від імені енергопостачальника та відповідно до Методики може визначити негативні для споживача наслідки.

Отже, Верховний Суд України у своєму рішенні встановив неможливість оскарження лише акту і вказав, що негативні наслідки наступають для споживача саме на підставі рішення комісії.

Враховуючи правову позицію Верховного Суду України, вимоги ст.ст.3, 15 ЦПК України та ст.16 ЦК України, п.53 Правил КМУ, п.6 та 7 Порядку, п.6.42 Правил НКРЕ, п.25 Договору колегія суддів приходить висновку про можливість оскарження споживачем рішення комісії з метою захисту своїх прав та обов'язків, оскільки останнє тягне за собою негативні наслідки для нього, а тому висновок суду щодо обрання позивачем вірного способу захисту порушених прав є правильним.

Відповідно до ч.1 ст.303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку, суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Оскільки доводами апеляційної скарги відповідача є лише обрання позивачем невірного способу захисту своїх порушеннях прав, рішення суду щодо недотримання відповідачем при складанні акту п.53 ПКЕЕН та невірного застосування останнім методики нарахування заборгованості за не обліковану спожиту електричну енергію, судом апеляційної інстанції не перевіряється.

Статтею 308 ЦПК України визначено, що суд апеляційної інстанції відхиляє апеляційну скаргу, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції постановлене з додержанням норм матеріального та процесуального права, підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 303, 304, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» в особі Коростишівського району електричних мереж відхилити.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 16 лютого 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий Судді