Справа № 309/2929/17
Провадження № 2/309/1702/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 листопада 2017 року м. Хуст
Хустський районний суд Закарпатської області
в складі: головуючого-судді Сідей Я.Я.
секретаря судового засідання Раковці Г.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Хуст справу за позовом ОСОБА_1
про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -
Адвокат позивача ОСОБА_3, який діє згідно договору про надання правової допомоги звернувся в суд в інтересах ОСОБА_1 з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів. Посилається на те, що сторони зареєстрували шлюб 03.09.2011 р. у виконкомі Боронявської сільської ради за а/з № 16. Від даного шлюбу у них народився син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачкою і знаходиться на її утриманні та вихованні. Причиною розірвання шлюбу є те, що сторони мають різні погляди на шлюб та сімю, більше року проживають окремо. На даний момент ведення між ними спільного господарства та сумісне проживання остаточно припинено. Позивач вважає, що примирення є неможливим, шлюб існує лише формально. Крім того, на утримання дитини потрібні значні кошти, а відповідач не надає ніяких коштів на його утримання, добровільно сплачувати аліменти на утримання дитини відмовляється. Відповідач працює за кордоном, отримує мінливий дохід, інших дітей на утриманні не має, а тому в змозі надавати кошти на утримання неповнолітньої дитини. Просить суд шлюб, укладений з відповідачем розірвати, прізвище після розірвання шлюбу просить залишити ОСОБА_1; стягувати з відповідача аліменти на користь позивачки на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1200 грн. щомісяця; стягнути сплачений судовий збір.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася. Представником позивача ОСОБА_3 подано суду заяву, в якій він просить провести розгляд справи у їхній з позивачем відсутності. Позовні вимоги підтримує повністю та просить суд їх задоволити.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився. Про дату проведення судового засідання повідомлений належним чином. Причини неявки суд не повідомив. У відповідності до ст. 224 ЦПК України, суд ухвалив постановити заочне рішення на підставі наявних в матеріалах справи доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням заяви адвоката позивача про слухання справи у відсутності сторони позивача, неявки відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов слід задоволити частково, виходячи з наступного.
Згідно ст. 24 Сімейного кодексу України від 10.01.2002 року зі змінами та доповненнями «шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається…».
Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою «чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання.».
В судовому засіданні судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 03.09.2011 року у виконкомі Боронявської сільської ради Хустського району Закарпатської області за а/з № 16. Від спільного проживання у сторін народився син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1
Позивач наполягає на розірванні шлюбу, ствердивши про неможливість існування шлюбу між ними у такій формі. З пояснень, викладених в позовній заяві встановлено, що сторони припинили спільне проживання більше року і на даний момент ведення між ними спільного господарства остаточно припинено.
Відповідно до ст. 5 Протоколу № 7 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (Конвенцію ратифіковано Законом №475/97-ВР (475/97-ВР) від 17.07.1997 року) кожен з подружжя у відносинах між собою і в їхніх відносинах зі своїми дітьми користується рівними правами та обов'язками цивільного характеру, що виникають зі вступу у шлюб, перебування в шлюбі та у випадку його розірвання.
З огляду на встановлене суд дійшов до висновку, що підстав для збереження шлюбу між сторонами в судовому засіданні не встановлено, їхній шлюб носить формальний характер та не виконує свого прямого призначення. Позивач на розірванні шлюбу наполягає, а тому суд вважає, що даний шлюб доцільно розірвати.
Відповідач зобовязання по утриманню дитини належно не виконує, син перебуває на утриманні позивача. При розгляді даної справи з позовної заяви встановлено, що відповідач працює за кордоном, отримує мінливий дохід, а тому на думку суду питання про розмір аліментів, що повинні стягуватися з відповідача слід вирішувати на підстав ст. 184 СК України.
Обовязок батьків щодо утримання своїх дітей, передбачений ч.2 ст.51 Конституції України є одним з головних конституційних обовязків. Такий обовязок послідовно визначений в сімейному законодавстві.
Відповідно до ст.180 СК України батьки зобовязані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.
Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до статей 3, 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, діючої на Україні з 27.09.1991 року, в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасники визнають право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини. Батько (-ки) несуть основну відповідальність за забезпечення умов життя, необхідних для розвитку дитини, в межах своїх здібностей і фінансових можливостей».
Статтею 7 ЗУ «Про державний бюджет України на 2017 рік» визначено прожитковий мінімум на одну особу: дітей віком до 6 років: з 1 травня - 1426 гривень, з 1 грудня - 1492 гривень.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що відповідач ухиляється від матеріального утримання своєї дитини, враховуючи матеріальне становище дитини, стан здоровя та матеріальне становище відповідача, який працездатний, працює за кордоном та отримує мінливий дохід, інших утриманців не має, а тому суд приходить до висновку, що з ОСОБА_2 слід щомісячно стягувати на користь позивача ОСОБА_1 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та в розмірі 900 грн. щомісячно, до досягнення ним повноліття.
Судові витрати по справі відповідно до ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача.
Керуючись ст.ст. 10, 60, 197, 209, 212-215, 224-227, 218, 367 ЦПК України, ст.51 Конституції України, ст.ст. 84, 104, 105, 112, 181 ч. 3, 182, 184 Сімейного Кодексу України, ст.3, 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, суд
Позов задоволити частково.
Шлюб, укладений між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 03 вересня 2011 року у виконкомі Боронявської сільської ради Хустського району Закарпатської області за актовим записом № 16 - р о з і р в а т и.
Залишити прізвище ОСОБА_1, яке було змінене під час державної реєстрації шлюбу між сторонами ОСОБА_1.
Неповнолітнього сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 залишити на утриманні та вихованні матері ОСОБА_1.
Стягувати із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_5 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_6 аліменти на утримання сина: ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4 в розмірі 900 /девятсот/ гривень щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 20.09.2017 року до досягнення дитиною повноліття.
Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640,00 гривень сплаченого судового збору та на користь держави 640,00 гривень судового збору.
Допустити негайне виконання рішення в частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць.
На рішення суду відповідач може подати заяву про його перегляд протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення до Хустського районного суду.
На рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня проголошення рішення до апеляційного суду Закарпатської області.
Суддя Хустського
районного суду: підпис: ОСОБА_6
Суддя Хустського
районного суду ОСОБА_6