ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-р/753/18/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Расуловою А.А.., розглянувши в в судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення, прийнятого у цивільній справі № 2-317/07 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна, Головне управління земельних ресурсів КМДА - виконавчого органу Київради, про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 (далі по тексту - ОСОБА_2, позивач) звернулася до суду із заявою про роз'яснення ухвали Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2008 р. про визнання мирової угоди та закриття провадження у цивільній справі за її позовом та позовом ОСОБА_3 (далі по тексту - ОСОБА_3, позивач) до ОСОБА_4 (далі по тексту - ОСОБА_4, відповідач, разом - сторони), де є треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна та Головне управління земельних ресурсів КМДА - виконавчого органу Київради (далі по тексту - треті особи), про виділ в натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

На обґрунтування заяви послалася на те, що органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та Департаменту містобудування та архітектури м. Києва, до яких вона звернулася з метою виконання ухвали суду, не зрозуміло, чи припинилося у сторін внаслідок визнання судом мирової угоди право спільної часткової власності на спірні домоволодіння та земельну ділянку, і чи виникло на виділене майно право власності, яке відповідно до закону підлягає державній реєстрації.

В судове засідання сторони та представники третіх осіб не з'явилися, однак їх неявка відповідно до положень частини 3 статті 221 ЦПК України не перешкоджає вирішенню заявленого ОСОБА_2 питання.

Нез'явлення осіб, які брали участь у справі, є підставою для розгляду справи без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши матеріали заяви, ухвалу суду від 11 лютого 2008 р. у цивільній справі № 2-317/07 та матеріали цивільної справи № 753/2189/13 про виправлення описки, суд встановив такі обставини.

У 2007 р. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з позовами до ОСОБА_4 про виділ в натурі належних кожній з них на праві власності 1/3 частини домоволодіння за адресою: АДРЕСА_1, та земельної ділянки за вищевказаною адресою загальною площею 0, 0585 га.

В судовому засіданні сторони уклали мирову угоду, за умовами якої ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - з одного боку, та ОСОБА_4 - з іншого, та поділили належне їм на праві спільної часткової власності нерухоме майно відповідно до ідеальних часток кожного з них.

Ухвалою від 11 лютого 2008 р. суд визнав мирову угоду та закрив провадження у справі.

Ухвалою від 7 березня 2013 р. суд виправив допущені у вищевказаній ухвалі описки, які полягали у невірному зазначенні розміру присадибної земельної ділянки, яка передається у власність сторонам, та у визначенні співвідношення земельної ділянки з ідеальними частками, які належать кожній зі сторін.

Відповідно до положень статті 208 ЦПК України судові рішення викладаються у формах ухвали, рішення та постанови.

Статтею 221 цього Кодексу передбачено, що якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Отже за змістом вищевказаних норм процесуального закону роз'ясненню підлягає лише судове рішення, викладене у формі рішення, а роз'яснення судового рішення, викладеного у формі ухвали, цивільний процесуальний закон не передбачає.

Водночас при вирішенні заяви ОСОБА_2 суд враховує, що в даному конкретному випадку сторони, уклавши мирову угоду, вчинили поділ належного їм нерухомого майна, а відтак юридичним наслідком визнання судом цієї мирової угоди є вчинення відповідних реєстраційних дій, що передбачено положеннями статті 182 ЦК України та Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на майно та їх обтяжень».

Оскільки в укладеній сторонами мировій угоді, а відтак і в ухвалі про визнання цієї мирової угоди, відсутня вказівка на припинення у сторін права спільної часткової власності, зазначена ухвала є незрозумілою для органів державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та Департаменту містобудування та архітектури Київської міської державної адміністрації, який надає послуги з присвоєння поштової адреси житловим будинкам у разі здійснення поділу об'єкту або виділу майна із спільної сумісної власності.

За таких обставин суд з метою захисту прав та законних інтересів сторін суд вбачає підстави для роз'яснення ухвали про визнання мирової угоди.

Вирішуючи питання про роз'яснення ухвали суд враховує, що за умовами укладеної мирової угоди ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 як учасники спільної часткової власності здійснили поділ належного їм майна в натурі, а відтак з моменту набрання ухвалою законної сили починає діяти встановлене ч. 2 ст. 367 ЦК України правило, відповідно до якого у разі поділу спільного майна між співвласниками право спільної часткової власності на нього припиняється.

За приписами цивільного законодавства України наслідком припинення права спільної часткової власності у ОСОБА_2 і ОСОБА_3 з одного боку, та у ОСОБА_4 - з іншого, виникло право власності на виділене їм майно.

На підставі вищевикладеного, керуючись статтею 221 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про роз'яснення судового рішення задовольнити.

Роз'яснити, що внаслідок визнання ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 11 лютого 2008 року (цивільна справа № 2-317/07) мирової угоди право спільної часткової власності на житловий будинок АДРЕСА_1 та присадибну земельну ділянку між ОСОБА_2 і ОСОБА_3 - з одного боку, та ОСОБА_4 - з іншого, припинилося та у вказаних осіб виникло право власності на виділене їм майно, яке підлягає державній реєстрації.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: