Провадження №2/760/2571/17
в справі №760/406/17-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 листопада 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Шереметьєвої Л.А.

за участю секретаря - Чеботаренка А.П.

представника позивача - ОСОБА_1

представника 3-ї особи- ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві клопотання представника позивача про забезпечення позову в цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства »СЕТАМ» Міністерства юстиції України, Солом»янського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у м. Києві, Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Стрельченко О.В., 3-я особа: ОСОБА_4 про визнання прилюдних торгів недійсними, визнання недійсними та скасування протоколу про проведення прилюдних торгів, акта державного виконавця про реалізацію арештованого майна, свідоцтва про придбання майна з прилюдних торгів, суд

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеним позовом.

Представник позивача в судовому засіданні звернулася до суду з заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка була предметом прилюдних торгів, та належала позивачу на праві власності.

Посилається на те, що прилюдні торги були проведені з порушеннями, що позбавило можливості позивача прийняти в них участь.

Крім того, 3-я особа твердить про те, що невідомі особи чинять спроби провести відчуження квартири шляхом виставляння на продаж через мережу Інтернет.

Вважає, що спроби подальшого перепродажу квартири свідчить про достатність підстав вважати, що невжиття заходів забезпечення позову утруднить або зробить неможливим виконання рішення суду.

Представник 3-ї особи в судовому засіданні проти клопотання заперечував.

Посилається на те, що зазначені заходи забезпечення позову не є співмірними з заявленими позивачем вимогами, оскільки можливим рішенням у даній справі право власності позивача на квартиру не буде відновлено, оскільки існує рішення суду, на підставі якого проводилися прилюдні торги.

Крім того, квартира знаходиться в іпотеці.

Просить у задоволенні заяви відмовити.

Заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, суд не знаходить підстав для задоволення заяви, виходячи з наступного.

Підстави забезпечення позову врегульовано ст.151 ЦПК України.

Відповідно до ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову застосовується, якщо їх невжиття може утруднити або зробити неможливим виконання рішення суду.

З точки зору закону значення цих заходів полягає в тому, що ними захищаються законні інтереси (права) позивача на той випадок, коли відповідач буде діяти недобросовісно або коли неприйняття заходів може призвести до невиконання судового рішення.

Статтею 152 ЦПК України визначено перелік видів забезпечення позову.

Зокрема, згідно з п. 6 ч. 1 ст. 152 ЦПК позов забезпечується шляхом зупинення стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку.

За даною нормою закону однією з причин, в зв»язку з якими потрібно забезпечити позов, може бути припущення особи щодо обставин, що несуть загрозу невиконання або утруднення виконання можливого рішення суду.

Так, предметом спору сторін є визнання недійсними прилюдних торгів з реалізації належної позивачу на праві власності квартири та виданих за результатом торгів документів.

Реалізація переданої позивачем у іпотеку квартири здійснювалася на підставі рішення Солом»янського районного суду м. Києва від 14 грудня 2015 року.

При зверненні до суду позивач не погоджується з ухваленим судоми рішенням, а також неможливістю реалізації квартири під час дії Закону України « Про мораторій».

Зі змісту заяви випливає, що Солом»янським районним відділом державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві здійснювалося виконання рішення суду про стягнення з позивача заборгованості перед банком за умовами кредитного договору.

В пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України №6 від 22.12.2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» роз»яснено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При цьому під забезпеченням позову слід розуміти сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду у разі задоволення позовних вимог.

Частиною 3 ст. 152 ЦПК України передбачено, що види забезпечення позову повинні бути співмірними з заявленими позивачем вимогами.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

З точки зору закону адекватність заходу забезпечення позову, що застосовується судом, визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Оцінка такої відповідності здійснюється судом, зокрема, з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, та інтересів сторін та інших учасників судового процесу.

Як зазначено вище, предметом спору є оспорювання позивачем прилюдних торгів з реалізації арештованого майна на виконання рішення суду.

Враховуючи ці обставини, предмет спору, вимоги закону в частині співмірності заходів забезпечення позову з заявленими позивачем вимогами, суд приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст.ст.151-153,168 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л. А. Шереметьєва