Справа № 2-о/756/2638/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Васалатія К.А.

за участі секретаря Ільченко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3 особи - ГТУЮ у м Києві, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту проживання та зміну спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

06.08.2014 р. Оболонським районним судом м Києва зареєстрована цивільна справа за позовом ОСОБА_1 про встановлення факту проживання та зміну спадкування.

Позивач та її представник повторно не з'явився у судове засідання, не повідомив суд про причини своєї неявки, тому суд вважає за можливе залишити його позов без розгляду.

У відповідності до ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Системний аналіз п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України та положень ст. 169 цього Кодексу свідчить про те, що законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до сулу залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду. Це пов'язано із дією принципу цивільною судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

Таким чином законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. При цьому для відповідача - це є залишення заяви без розгляду, а. для позивача - цс право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

У відповідності з ч. 1,3,5 ст. 76 ЦПК України судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Якщо особу, якій адресовано судову повістку, не виявлено в місці проживання, повістку під розписку вручають будь-кому з повнолітніх членів сім'ї, які проживають разом з нею, а за їх відсутності - відповідній житлово-експлуатаційній організації або виконавчому органу місцевого самоврядування. Вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.

Ч. 4 ст. 74 ЦПК України визначено, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення завчасно. Положення цієї частини не поширюються на випадки, передбачені абз. 2 ч. 3 ст. 191 цього Кодексу.

Частиною 6 ст. 74 ЦПК України передбачено, що особи, які беруть участь у справі, а також свідки, експерти, спеціалісти і перекладачі можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику.

Таким чином суд приходить до висновку щодо можливості залишення даного позову без розгляду у зв'язку із повторною неявкою позивача та її представника.

Тому керуючись ст. 74, 76, ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 про встановлення факту проживання та зміну спадкування - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом 5 днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ К.А. ВАСАЛАТІЙ