Провадження № 2/161/3519/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

16 листопада 2017 року місто Луцьк

Луцький міськрайонний суд Волинської області в складі головуючого судді Подзірова А.О., при секретарі Кубяк О.В., за участі представника третьої особи ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Луцьку цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_4 відділ державної виконавчої служби міста Луцька Головного територіального управління юстиції у Волинській області про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

26 липня 2017 року ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» звернулося в суд з позовом ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_4 відділ державної виконавчої служби міста Луцька Головного територіального управління юстиції у Волинській області про звільнення майна з-під арешту.

Як слідує з матеріалів справи, судові засідання у справі призначалися тричі, а саме на 18.09.2017 о 14:00, на 19.10.2017 року о 09:00, а також на 16.11.2017 о 10:30 (а.с.38, 46, 54).

Про всі судові засідання позивач повідомлявся належним чином шляхом направлення судової повістки за поштовою адресою, яка вказана у позові (м. Київ, пр. Степана Бандери, 28А, БЦ «SP-Hall», 8 поверх) (а.с.2).

Всі судові повістки були належним чином отримані позивачем поштою, що підтверджується розписками у повідомленні про вручення рекомендованого поштового відправлення, а також даними офіційного сайту ПАТ «Укрпошта (а.с.47-48, 55, 56).

Більше того, представник позивача 15 листопада 2017 року ознайомилася з матеріалами справи, про що свідчить її розписка в довідкому листі на обкладинці справи, а отже знала про дату, час і місце чергового судового засідання.

Однак в жодне із судових засідань представник позивача не прибув (а.с.45, 53, 65), про причини неявки суд не повідомив, не подавав до суду клопотання про відкладення розгляду справи, або слухання справи за його відсутності.

Окрім того, будь-яких документів, які б підтверджували поважність причин неявки в судові засідання представник позивача на адресу суду не подавав.

Згідно з ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Частиною 3 ст. 27 ЦПК України установлено, що особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до ч.3 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Згідно з нормами статті 17 Конвенції жодне з положень цієї Конвенції не може тлумачитись як таке, що надає будь-якій державі, групі чи особі право займатися будь-якою діяльністю або вчиняти будь-яку дію, спрямовану на скасування будь-яких прав і свобод, визнаних цією Конвенцією, або на їх обмеження в більшому обсязі, ніж це передбачено в Конвенції.

Ратифікуючи зазначену Конвенцію, Україна взяла на себе зобов'язання гарантувати кожній особі права та свободи, закріплені в Конвенції, включаючи право на справедливий судовий розгляд протягом розумного строку.

У своєму рішенні у справі «Калашников проти Росії» Європейський суд зазначив, що розумність тривалості провадження визначається залежно від конкретних обставин справи, враховуючи критерії, визначені у прецедентній практиці Суду, зокрема, складність справи, поведінка заявника та поведінка компетентних органів влади.

У своєму рішенні у справі «Пономарьов проти України» Суд вказав, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

З аналізу зазначених норм Конвенції та практики Європейського суду вбачається, що питання про порушення статті 17 Конвенції, яка закріплює один із основоположних принципів Конвенції - принцип неприпустимості зловживання правами, може поставати лише у сукупності з іншою статтею Конвенції, положення якої у конкретному випадку дають підстави для висновку про зловживання особою наданим їй правом.

Враховуючи, що належним чином повідомлений позивач ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» повторно не направило свого представника в судове засідання і від нього не надійшла заява про розгляд справи у відсутності представника позивача, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду.

Керуючись ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю "Кей-Колект" до ОСОБА_3, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача ОСОБА_4 відділ державної виконавчої служби міста Луцька Головного територіального управління юстиції у Волинській області про звільнення майна з-під арешту - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Волинської області через Луцький міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Повний текст ухвали складений та підписаний 17 листопада 2017 року.

Суддя Луцького міськрайонного суду

Волинської області ОСОБА_5