Справа № 209/3271/16-ц
Провадження № 2/209/109/17
"16" березня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Решетник Т.О.,
за участю секретаря Шаповал А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб між нею та ОСОБА_2, зареєстрований 23 лютого 2010 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата Ясинуватського міськрайонного управління юстиції Донецької області, про що зроблено актовий запис № 32; після розірвання шлюбу прізвище «ОСОБА_1» не змінювати; стягнути з відповідача понесені нею судові витрати.
На обґрунтування позову зазначила, що вона з відповідачем перебуває у шлюбі, з 23 лютого 2010 року. Зареєстровано шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата Ясинуватського міськрайонного управління юстиції Донецької області, про що зроблено актовий запис № 32. Її прізвище до шлюбу «ОСОБА_1». Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейно-шлюбні відносини між нею і відповідачем припинені приблизно півроку тому. Причини психологічного характеру не дозволяють сторонам надалі бути разом. Відсутність взаєморозуміння і неможливість дійти згоди у вирішенні будь-яких питань, які стосуються родини, призводили до конфліктних ситуацій та непорозумінь, що не сприяло збереженню сім'ї і в результаті стало причиною відчуження між ними, та втрати почуття любові. Крім того відповідач повернувся на тимчасово окуповану територію за місцем своєї реєстрації, звідки повертатися не бажає, а позивач проживати там не бажає побоюючись за своє життя та життя своєї дитини. Дитина після розірвання шлюбу буде проживати з нею. Спору про розподіл майна та утримання дитини у подружжя немає. Після розірвання шлюбу позивач змінювати прізвище на дошлюбне не бажає.
Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутністю, позовні вимоги підтримує у повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач ОСОБА_2 фактичне місце проживання (перебування), місцезнаходження, місце роботи якого невідоме, в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, відповідно до ч.9 ст. 74 ЦПК України, шляхом оголошення у пресі, а саме через регіональне видання - газету «Вісті Придніпров'я» та урядову газету «Урядовий кур'єр». Відповідно до ч.9 ст. 74 ЦПК України з опублікування оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час та місце розгляду справи. Відповідач про поважність причин неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надав, з клопотанням про відкладення розгляду справи до суду не звертався, а також не скористався правом надання заперечень проти позову.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
У зв'язку з чим суд, з урахуванням згоди позивача, вважає за можливе провести заочний розгляд справи та вирішити справу у порядку заочного розгляду на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази у сукупності з нормами чинного законодавства України, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони знаходяться у шлюбі, з 23 лютого 2010 року. Зареєстровано шлюб у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата Ясинуватського міськрайонного управління юстиції Донецької області, про що зроблено актовий запис № 32, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.8).
Від шлюбу сторони мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.9).
Згідно матеріалів справи, позивач ОСОБА_1 на даний час взята на облік внутрішньо переміщених осіб, її фактичним місцем проживання разом з дитиною є АДРЕСА_1, про що видано довідку від 14.11.2014 року № 821 про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи (а.с.10).
З матеріалів справи вбачається, що зараз між сторонами припинено подружні стосунки, шлюбно-сімейні стосунки до цього часу між ними не поновлювались, зберігати сім`ю позивач не бажає, спору щодо майна між сторонами не має, тому позивач наполягає на розірванні шлюбу.
Згідно ст. 104 Сімейного кодексу України (надалі по тексту - "СК України") шлюб припиняється внаслідок його розірвання.
У відповідності до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного із подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.
Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Враховуючи вищезазначені обставини, та приймаючи до уваги, що шлюбно-сімейні відносини між сторонами по даній справі припинені та відносини між сторонами по справі не поновлювались, від шлюбу мають неповнолітню дитину, позивач наполягає на розірванні шлюбу, зберігати шлюб з відповідачем не бажає і вважає, що це не можливо, суд приходить до висновку про те, що шлюб сторін по даній справі розпався остаточно, відновлений бути не може, а тому шлюб між сторонами по даній справі підлягає розірванню.
Приймаючи до уваги висловлене позивачем в позовній заяві бажання надалі іменуватися шлюбним прізвищем, суд вважає за необхідне у відповідності до ст.113 СК України, після розірвання шлюбу залишити позивачу шлюбне прізвище «ОСОБА_1».
Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України судові витрати пов'язані зі сплатою судового збору при розгляді справи, а також витрати, пов'язані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача, віднести за рахунок відповідача.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 57-60, 88, 197, 209, 212-215, 223, 224-226 ЦПК України,
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, зареєстрований 23 лютого 2010 року у відділі реєстрації актів цивільного стану по місту Ясинувата Ясинуватського міськрайонного управління юстиції Донецької області, актовий запис № 32- розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити її шлюбне прізвище «ОСОБА_1».
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_1, фактичне місце проживання (перебування), місцезнаходження, місце роботи якого невідоме на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_2, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_2, тимчасово зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, судові витрати, які складаються зі платисудового збору по справі у розмірі 551,20 гривень та витрат, пов'язаних з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача у розмірі 720,00 гривень, а всього стягнути 1271,20 гривень.
Заочне рішення суду набирає законної сили в порядку передбаченому ст.ст. 223, 232 ЦПК України.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана відповідачем протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення суду може бути оскаржене позивачем протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська.
Суддя Т.О. Решетник