Справа № 755/4314/17
"21" вересня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту,
Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що відповідачем 09.12.2009 року був накладений арешт майна на квартиру АДРЕСА_1, яка належить йому на праві власності. Після закінчення виконавчих дій, не відомо з яких підстав, державний виконавець не виніс постанову про зняття арешту з квартири, у зв'язку з чим він не має можливості розпоряджатися своїм майном як його власник.
В судове засідання позивач не з'явився, представник позивача надав заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.
Представник відповідача в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи сповіщався належним чином, заяв про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності до суду не подавав, що дає підстави для прийняти рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим стороною позивача.
Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.
В суді встановлено, що в провадженні Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві перебувало виконавче провадження № 1204/3 у відношенні ОСОБА_1
Постановою № 16310127 від 09.12.2009 року державним виконавцем було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_2, що належить позивачу.
З листа Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві слідує, що виконавчих документів відносно ОСОБА_1 у Відділі на виконанні не перебуває.
З матеріалів справи слідує, що виконавчих проваджень відносно боржника ОСОБА_1 не має, проте арешт виконавцем не знято.
Наявність арешту порушує права позивача, яка власника.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу.
Відповідно до статті 321 ЦК України право власності є непорушним, ніхто не може бути протиправно позбавлений права чи обмежений у його здійсненні. Статтею 391 ч. 1 ЦК України передбачено, що власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження своїм майном.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження» (що діяв на момент подій) виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню (далі - рішення).
Відповідно до ст. 6 Закону України «Про виконавче провадження» державний виконавець зобов'язаний використовувати надані йому права відповідно до закону і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів фізичних і юридичних осіб.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі закінчення виконавчого провадження (крім направлення виконавчого документа за належністю іншому органу державної виконавчої служби, закінчення виконавчого провадження за рішенням суду, винесеним у порядку забезпечення позову чи вжиття запобіжних заходів, а також крім випадків нестягнення виконавчого збору або витрат, пов'язаних з організацією та проведенням виконавчих дій), повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, арешт, накладений на майно боржника, знімається, скасовуються інші вжиті державним виконавцем заходи примусового виконання рішення, а також провадяться інші дії, необхідні у зв'язку із завершенням виконавчого провадження. Завершене виконавче провадження не може бути розпочате знову, крім випадків, передбачених цим Законом. У разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника. За заявою боржника державний виконавець видає йому додаткові копії постанови, зазначеної в частині другій цієї статті, для їх пред'явлення до органів, що здійснюють реєстрацію майна або ведуть реєстр заборони на його відчуження, для зняття арешту, накладеного на майно.
Оскільки, виконавче провадження відсутнє, позивач позбавлений можливості захистити свої законні права поза судовим вирішення спірного питання.
Враховуючи викладене, суд дійшов висновку про задоволення вимог позивача.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 321, 391 ЦК України, ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» (в редакції 1999 року), ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228, 233, 294 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до Дніпровського районного відділу державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у місті Києві про звільнення майна з-під арешту - задовольнити.
Звільнити майно з-під арешту та зняти арешт з квартири АДРЕСА_3, що належить ОСОБА_1 (зареєстрований в Єдиному реєстрі заборони відчуження нерухомого майна за № 9331520).
Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення не було подано.
Суддя: