Справа № 204/7066/17
Провадження № 2/204/2142/17
КРАСНОГВАРДІЙСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2017 року суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Токар Н.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном та визнання права власності на 1/2 частину спільного сумісного майна, -

ВСТАНОВИВ:

06 листопада 2017 року до Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном та визнання права власності на 1/2 частину спільного сумісного майна.

Ознайомившись із поданою позовною заявою, вважаю, що дана заява не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 ЦПК України, а саме:

Згідно п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити також зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, проте, позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, а саме не зазначено правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», при поданні до суду позовної заяви за кожну позовну вимогу позивачу необхідно сплати судовий збір.

Як вбачається з позовної заяви, позивачем заявлені дві позовні вимоги: позовна вимога про визнання квартири АДРЕСА_2 спільним сумісним майном та позовна вимога про визнання за ОСОБА_1 права власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3.

Статтею 4 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

На 01 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб в Україні становить 1600 грн. 00 коп.

З огляду на наведене, розмір судового збору, який слід доплатити позивачу за подання позовної заяви з вимогою про визнання спільним сумісним майном становить 640 грн. 00 коп.

Згідно підпункту 3 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», на день подання позивачем позовної заяви, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Платіжні реквізити для перерахування судового збору:

«Отримувач коштів - Управління Державної казначейської служби України у Чечелівському районі м. Дніпра, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989253, Банк отримувача - ГУДКСУ у Дніпропетровській області, Код банку отримувача (МФО) 805012, Рахунок отримувача 0008, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу: Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа)».

Крім того, відповідно до ст.15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин.

Проте зі змісту позовної заяви не вбачається, яким чином відповідач не визнає, оспорює або порушує права позивача, враховуючи, що ОСОБА_1 не є власником та/або спадкоємцем спірного майна.

Згідно з п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року №2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Тому, вважаю за необхідне, залишити позовну заяву без руху і надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним сумісним майном та визнання права власності на 1/2 частину спільного сумісного майна - залишити без руху про що повідомити позивача і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали про залишення позовної заяви без руху, але не більше ніж до 13.11.2017 року.

У випадку не усунення недоліків у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною таповернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.В. Токар