АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/501/17Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 30 ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2017 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3, ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 2 листопада 2016 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Арка-Плюс" до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и л а :

У вересні 2016 року ТОВ «Арка-Плюс» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди, посилаючись на те, що ОСОБА_6 на підставі трудового договору працював на посаді завідувача складом ТОВ «Арка-Плюс».

Відповідно до договору № 1 від 14 вересня 2010 року, що був укладений між сторонами, на ОСОБА_6 покладено повну індивідуальну матеріальну відповідальність, за недостачу переданого йому працедавцем майна.

4 лютого 2016 року керівництвом товариства в звязку із виробничою необхідністю вирішено було провести інвентаризацію основних засобів, в тому числі і товарно-матеріальних цінностей, що були передані ОСОБА_6 При цьому ОСОБА_6 приймати роботу у складі комісії по інвентаризації відмовився, за допомогою поштового звязку рекомендованим листом від 4 лютого 2016 року направив заяву про його звільнення з посади з 18 лютого 2016 року, та до звільнення на роботу не вийшов перебуваючи на лікарняному.

Повний розрахунок та трудову книжку відповідач отримав 17 лютого 2016 року. Проте, будучи повідомлений про нестачу товарно матеріальних цінностей від підпису в актах інвентаризації відмовився. За результатами інвентаризації виявлено нестачу профілю на загальну суму 32 269 грн. 20 коп. та комплектуючих на загальну суму 20 491 грн. 20 коп, а всього на 52 760 грн. 40 коп., про що складено інвентаризаційні описи, від підпису яких ОСОБА_6 відмовився, про що, відповідно складено акт про відмову від підпису.

Просили стягнути з ОСОБА_6 шкоду, заподіяну ТОВ «Арка-Плюс» недостачею переданих йому матеріальних цінностей на загальну суму 52 760 грн. 40 коп.

Заочним рішенням Черкаського районного суду Черкаської області від 2 листопада 2016 року позов задоволено.

Не погоджуючись з рішенням суду, представник ОСОБА_6 ОСОБА_7 оскаржила його в апеляційному порядку, посилаючись на неповне зясування обставин, що мають значення для справи, просила суд скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог.

Заслухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає до відхилення, виходячи з наступного.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Статтями 213, 214 ЦПК України передбачено, що рішення повинно бути законним і обгрунтованим та відповідати на питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувались вимоги і заперечення, якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин.

Зазначеним вимогам закону ухвалене судове рішення відповідає.

Задовольняючи позовні вимоги, суд виходив із того, що відповідач працював у ТОВ «Арка-Плюс» та з ним було укладено договір про повну-матеріальну відповідальність, а тому в разі нестачі має в повному обсязі її відшкодувати.

Колегія суддів погоджується з даним висновком суду.

Відповідно до ст. 132 КЗпП України за шкоду, заподіяну підприємству, установі, організації при виконанні трудових обов'язків, працівники, крім працівників, що є посадовими особами, з вини яких заподіяно шкоду, несуть матеріальну відповідальність у розмірі прямої дійсної шкоди, але не більше свого середнього місячного заробітку. Матеріальна відповідальність понад середній місячний заробіток допускається лише у випадках, зазначених у законодавстві.

Відповідно до ст. 134 КЗпП відповідно до законодавства працівники несуть матеріальну відповідальність у повному розмірі шкоди, заподіяної з їх вини підприємству, установі, організації, у випадках, коли між працівником і підприємством, установою, організацією відповідно до ст. 135-1 цього Кодексу укладено письмовий договір про взяття на себе працівником повної матеріальної відповідальності за незабезпечення цілості майна та інших цінностей, переданих йому для зберігання або для інших цілей;

Згідно зі ст. 135-1 КЗпП України письмові договори про повну матеріальну відповідальність може бути укладено підприємством, установою, організацією з працівниками (що досягли вісімнадцятирічного віку), які займають посади або виконують роботи, безпосередньо зв'язані із зберіганням, обробкою, продажем (відпуском), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей. Перелік таких посад і робіт, а також типовий договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність затверджуються в порядку, який визначається Кабінетом Міністрів України.

Судом встановлено, що ОСОБА_6 на підставі трудового договору працював на посаді завідувача складом ТОВ «Арка-Плюс».

Відповідно до договору № 1 від 14 вересня 2010 року, що був укладений між ТОВ «Арка-Плюс» та ОСОБА_6, на останнього покладено повну індивідуальну матеріальну відповідальність, за недостачу переданого йому ТОВ «Арка-Плюс» майна.(а.с. 14)

Відповідно до наказу № 4 від 4 лютого 2016 року керівництвом товариства у звязку із виробничою необхідністю вирішено було провести інвентаризацію основних засобів, в тому числі і товарно-матеріальних цінностей, що були передані ОСОБА_6 (а.с. 7).

Відповідно до акту про відмову завідуючого складом підписати наказ на інвентаризацію від 4 лютого 2016 року ОСОБА_6 приймати роботу у складі комісії по інвентаризації відмовився.(а.с. 8).

Рекомендованим листом від 4 лютого 2016 року відповідач направив заяву про його звільнення з посади з 18 лютого 2016 року, та до звільнення на роботу не вийшов, перебуваючи на лікарняному. (а.с. 6).

Відповідно до акту про відмову завідуючого складом від підпису інвентаризаційного опису ОСОБА_6, будучи повідомлений про нестачу товарно-матеріальних цінностей від підпису в актах інвентаризації відмовився. (а.с. 13).

Згідно з п. 1 постанови Державного комітету Ради Міністрів СРСР з праці та соціальних питань і Секретаріатом Всесоюзної центральної ради професійних спілок від 28 грудня 1977 року № 447/24, якою затверджено вичерпний перелік посад і робіт працівників, з якими можуть укладатися договори про повну матеріальну відповідальність - договір про повну індивідуальну матеріальну відповідальність може бути укладений з працівниками, що обіймають посади або виконують роботи (додаток № 1 до даної постанови), безпосередньо пов'язані зі зберіганням, обробкою, продажем (відпусткою), перевезенням або застосуванням у процесі виробництва переданих їм цінностей.

Посада, на якій працював ОСОБА_6 завідувач складом - входить до переліку посад і робіт, що наведені у вказаній постанові.

Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується із висновком, що ОСОБА_6 є відповідальним у заподіянні шкоди позивачу при виконанні ним трудових обов'язків.

Твердження апелянта про виявлення ним факту підроблення власного підпису на видаткових накладних ТОВ «Арка-Плюс» є безпідставними.

Згідно з ч. 2 ст. 185 ЦПК України у разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду особою, яка бере участь у справі, для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є фальшивим, особа, яка подала цей документ, може просити суд виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.

В ч. 4 ст. 10 ЦПК України зазначено, що суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Проте, ОСОБА_6, заявляючи про підроблений підпис, не надав доказів на підтвердження своїх заперечень.

У суді першої інстанції відповідач та його представник використали своє право на розгляд справи у їх відсутність, а тому розгляд справи відбувся у заочному порядку.

У заяві про перегляд заочного рішення та в апеляційній скарзі клопотання про проведення відповідної експертизи на предмет неналежності підпису відповідачу не заявлялось.

Ухвалою від 3 березня 2017 року представнику відповідача ОСОБА_7 у задоволенні клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи в ході розгляду даної справи в апеляційному провадженні відмовлено за безпідставністю.

Скарга ОСОБА_6, адресована ГУ НП в Черкаській області та прокурору м.Черкаси з цього приводу, за вказаних обставин, не дає підстав для його звільнення від повної матеріальної відповідальності за результатами встановленої інвентаризацією недостачі переданих йому товаро-матеріальних цінностей та відмови в позові.

Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що постановлене у справі рішення є законним та обгрунтованим і підстав для його зміни чи скасування за наведеними у скарзі доводами не вбачає, оскільки її доводи суттєвими не являються, носять субєктивний характер, не відповідають обставинам справи, зводяться до невірного трактування норм матеріального права і правильності висновків суду не спростовують.

Керуючись ст. ст. 307, 308, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 - відхилити.

Заочне рішення Черкаського районного суду Черкаської області від 2 листопада 2016 року у справі за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Арка-Плюс" до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів до суду касаційної інстанції.

Головуючий :

Судді :