Роздільнянський районний суд Одеської області
Справа № 511/1403/17
Номер провадження: 2/511/624/17
20 вересня 2017 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:
головуючого - судді Бобровської І.В.
секретаря судового засідання - Півоварова В.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Роздільна Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Сьома Одеська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
ОСОБА_1 звернулась до Роздільнянського районного суду Одеської області з позовною заявою, згідно якої просить суд: визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк у три місяці для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
Позов мотивований тим, що вона пропустила строк на прийняття спадщини після смерті матері, так як не знала про наявність заповіту.
В судовому засідання позивачка та її уповноважений представник ОСОБА_4 просили позов задовольнити та надати додатковий строк для прийняття спадщини, не заперечувала проти винесення заочного рішення по справі. В судовому засіданні позивачка повідомила, що її мати ОСОБА_3 ще за життя розірвала шлюб з батьком ОСОБА_5, який помер в травні 2010 року,вона доглядала батька, а її сестра - матір, тому вона не знала про заповіт, з сестрою вона не спілкується, про заповіт дізналась від нотаріуса, після чого одразу звернулась до суду.
Відповідачка в судове засідання не з'явилась, повідомлялась належним чином про дату та час судового засідання, заяв про відкладення розгляду справи на адресу суду не надійшло.
Представник третьої особи: Сьомої Одеської державної нотаріальної контори надав суду заяву, згідно якої не заперечує проти задоволення позовним вимог, просить суд розглянути справи за їх відсутності.
В порядку ст.224-226 ЦПК України, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів та згоди позивача.
Суд дослідивши обставини справи, оцінивши надані докази, дійшов висновку про можливість задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, є рідною донькою ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 виданим 06.06.1975 року Виноградарською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис № 50 тасвідоцтва про шлюб (а.с.31)
Позивачка має рідну сестру, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження, серії НОМЕР_2 від 15.01.1988 року виданої Виноградарською сільською радою Роздільнянського району Одеської області, актовий запис№19, згідно якого матір'ю ОСОБА_2 є також ОСОБА_7.
ІНФОРМАЦІЯ_3 року ОСОБА_3 померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим 02.09.2016 року Роздільнянським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції в Одеській області, актовий запис №551.(а.с.27)
За життя ОСОБА_3 уклала заповіт від 22.11.2010 року, згідно якого вона заповіла житловий будинок, що знаходиться в АДРЕСА_2 ОСОБА_2 і ОСОБА_1 в рівних частках кожному, а ? (одну другу) частку житлового будинку, що знаходиться в АДРЕСА_1 заповіла ОСОБА_8, заповіт засвідчений секретарем виконкому Виноградарської сільської ради Роздільнянського району Одеської області та зареєстровано в реєстру за №28. (а.с.29)
При ознайомленні з спадкової справою №200/2016, яка надійшла від Сьомої Одеської державної нотаріальної контори, судом встановлено, що 17.11.2016 року ОСОБА_8 та ОСОБА_2 звернулись до Роздільнянської районної державної нотаріальної контори з заявами про прийняття спадщини за заповітом.
Однак згідно пояснень позивачки, вона не знала про наявність заповіту, у зв'язку з чим заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори не подавала, оскільки вважала що її сестра успадкує все майно спадкодавця. Про наявність заповіту складеного на ім'я позивачки ОСОБА_1, відповідачка ОСОБА_2 її не повідомила, оскільки стосунки між сестрами були неприязнені останні кілька років.
Про наявність заповіту на своє ім'я позивачка дізналась після отримання повідомлення Сьомої Одеської державної нотаріальної контори від 12.06.2017 року за №7080/02-14, згідно якого їй було роз'яснено про її право звернутись до суду з заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.(а.с.7)
Зі змісту статей 1268, 1269, 1270 ЦК України випливає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 3 ст.1272 Цивільного кодексу України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму ВСУ №7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Відповідно до статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов'язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме.
Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій, також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.
Однак при ознайомленні з матеріалами справи встановлено, що нотаріус Сьомої Одеської державної нотаріальної контори повідомив позивачку ОСОБА_1 про наявність заповіту тільки 12.06.2017 року.
Верховний Суд України у постанові від 6 вересня 2017 року по справі №6-496цс17 висловив свою правову позицію щодо надання додаткового строку для прийняття спадщини, а саме те, що поважною причиною пропуску строку на прийняття спадщини є необізнаність спадкоємця про наявність заповіту.
Враховуючи викладене, необхідно визнати поважними причини пропуску ОСОБА_1 строку на прийняття спадщини та визначити їй додатковий строк в 3 (три) місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка залишилась після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 212 - 215 та 218 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд -
Позов ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк 3 (три) місяці з дня набрання чинності рішенням суду для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 року.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. В. Бобровська