Справа № 495/1671/17
У х в а л а

про залишення заяви без руху

10 березня 2017 року м. Білгород-Дністровський

Суддя Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області Боярський О.О., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» (ПАТ «ОСОБА_2) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

В С Т А Н О В И В:

До суду звернулось Публічне акціонерне товариство «Всеукраїнський ОСОБА_1» (ПАТ «ОСОБА_2) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_3 з позовом до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Разом із позовною заявою позивачем подано заяву про відстрочення судового збору, яке обґрунтоване тим, що ПАТ (ПАТ «ВіЕйБі Банк») не може надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору в звязку з важким фінансовим становищем та відсутністю такої можливості, посилаючись на наступне.

На підставі постанови Правління Національного банку України від 20.11.2014 року №733, виконавчою дирекцією ФГВФО було прийнято рішення від 20.11.2014 року №733 «Про затвердження тимчасової адміністрації у ПАТ «ВіЕйБі Банк», відповідно до якого з 21.11.2014 року було розпочато процедуру виведення ПАТ «ВіЕйБі Банк» з ринку шляхом запровадження в ньому тимчасової адміністрації.

20.03.2015 року на підставі постанови Правління Національного банку України від 19.03.2015 року №188, виконавчою дирекцією ФГВФО призначено уповноваженою особою Фонду на ліквідацію ПАТ «ВіЕйБі Банк» провідного професіонала з питань врегулювання неплатоспроможності банків відділу запровадження процедури тимчасової адміністрації та ліквідації департаменту врегулювання неплатоспроможності банків ОСОБА_3 строком на один рік, а саме по 19.03.2016 року.

Одночасно позивач просить суд звернути увагу на ту обставину, що уповноважена особа ФГВФО у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації на ліквідації банку до 01.09.2015 року відносились до пільгових категорій та була звільнена від сплати судового збору на підставі п.22 ч.1 ст.5 ЗУ «Про судовий збір». Змінами щодо сплати судового збору від 22.05.2015 року №484-УІІІ уповноважені особи ФГВФО позбавлені пільг на оплату судового збору, що ускладнило та зробило неможливою роботу ФГВФО щодо захисту прав і законних інтересів.

Розглянувши вказану заяву, суддя приходить до висновку, що вона не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Приймаючи рішення про відстрочення від оплати судових витрат, суд оцінює наявність обставин, що зумовлює винесення відповідної ухвали, з урахуванням доказів, що містяться в матеріалах справи та керуючись законом.

Відповідно до частини 1 статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Згідно до ч.3 ст.82 ЦПК України, з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Аналогічна норма міститься в статті 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору, звільнення від сплати судового збору, є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунках коштів, тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи викладене, суд вважає, що позивачем не надано належних доказів майнового стану, який би позбавляв можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством України розмірі або відсутність достатніх коштів на рахунках позивача для оплати судових витрат.

Крім того, статтею 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Вносячи зміни до Закону України «Про судовий збір» та виключаючи уповноважену особу Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації та ліквідації банку зі списку осіб, які звільняються від сплати судового збору, законодавець висловив певну волю, яка полягає у тому, що вказані органи повинні сплачувати судовий збір без будь-яких виключень. При цьому звільнення від сплати судового збору є правом, а не обовязком суду.

Положенням ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22.05.2015 року № 484-УІІІ уповноважені особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації та ліквідації банку зі списку осіб, позбавлені пільг на оплату судового збору.

На підставі викладеного, суд не знаходить підстав для задоволення зазначеної заяви та звільнення уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб - у справах, повязаних із здійсненням тимчасової адміністрації та ліквідації банку від сплати судового збору з підстав, наведених позивачем.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно частини 5 статті 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно пп.1.1.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір" станом на 01.01.2017 рік, за подання позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою судовий збір сплачується за ставками: 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу, що становить: 1600,00 грн.

Відповідно до Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу з 1 січня 2017 року у розмірі 1600,00 грн.

Враховуючи, що позивачем в позові заявлено вимоги щодо стягнення з ОСОБА_4 заборгованості за кредитним договором у розмірі 15 465 521,16 грн., суддя приходить до висновку, що судовий збір, який позивач повинен був сплатити при зверненні до суду за вимогами майнового характеру становить 231 982, 82 грн.

Враховуючи, що позивачу відмовлено у звільненні від сплати судового збору, позивачу необхідно у встановлений судом строк сплатити визначений законом розмір судового збору та надати суду докази його сплати у розмірі 231 982, 82 грн.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.121 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» (ПАТ «ОСОБА_2) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_3 про відстроченні сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Всеукраїнський ОСОБА_1» (ПАТ «ОСОБА_2) в особі уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки, а саме:

додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 231 982, 82 грн.

Недоліки заяви підлягають усуненню протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк заява вважатиметься неподаною та буде повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала суду в частині сплати судового збору може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Білгород-Дністровський міськрайонний суд Одеської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: