Справа№438/219/17
Провадження № 2/438/243/2017
про залишення позовної заяви без руху
"07" березня 2017 р. м. Борислав
Суддя Бориславського міського суду Львівської області Слиш А.Т. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, представника ОСОБА_2 до приватного нотаріуса ОСОБА_3, ОСОБА_4 юстиції України про зобовязання виконання рішення суду 21.06.2016р. і про зняття арешту з майна, -
Позивачем ОСОБА_1 та представником ОСОБА_2 подано до суду позовну заяву до приватного нотаріуса ОСОБА_3, ОСОБА_4 юстиції України про зобовязання виконання рішення суду 21.06.2016р. і про зняття арешту з майна.
Розглянувши подану заяву, прийшов до висновку про залишення її без руху як така, що не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, згідно з якою позовна заява повинна містити, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.
Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці керується тим, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави. Разом з тим такі обмеження не повинні впливати на доступ до суду чи ускладнювати цей доступ таким чином і такою мірою, щоб завдати шкоди суті цього права, та мають переслідувати законну мету.
У цивільному процесі, що базується на засадах змагальності й диспозитивності, особливого значення набуває зміст позовної заяви, від якого залежать не тільки дії судді при вирішенні питання про відкриття провадження, а й позиція відповідача, котрий, як і позивач, має право на судовий захист, а для реалізації цього права відповідач має бути обізнаним з тим, які вимоги до нього заявлені, з яких підстав і якими доказами це підтверджується.
Вимоги, що пред'являються до змісту позовної заяви, чітко визначені у ст. 119 ЦПК України і важливими, є зокрема, посилання на те, що саме вимагає позивач (предмет позову); посилання на виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги (п.5 ч.2 ст.119 ЦПК України); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування (п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України).
Так, у позовній заяві позивач просить суд, скасувати арешт на квартири АДРЕСА_1, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження нерухомого майна на підставі рішення суду від 21.06.2016р. накл.. п. 17 Спадкового договору 12.07.2012р; виключити з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна запис про арешт квартири АДРЕСА_1; зобовязати приватного нотаріуса ОСОБА_3 та державного реєстратора ВДВС виконати рішення суду від 21.06.2016р. Ухвалу суду 16.12.2016р.; стягнути солідарно з відповідачів 10 000 грн. моральної шкоди завдану процесуальною тяганиною та умисним невиконанням рішення суду від 21.06.2016р.
Як вбачається у позовній заяві не викладено змісту позовних вимог до другого з відповідачів ОСОБА_4 юстиції України, оскільки у прохальній частині позовної заяви міститься лише вимоги що стосується приватного нотаріуса ОСОБА_3 та державного реєстратора ВДВС, і відсутня будь - яка позовна вимога до ОСОБА_4 юстиції України.
Позивачем не дотримано вимоги п. 4 постанови Пленуму Верховного Суду України про відшкодування матеріальної та моральної (немайнової) шкоди N 4 від 31.03.95 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» (із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного суду від 25.05.2001), згідно якого у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується. Якщо це моральна шкода, позивач повинен уточнити: в чому полягає моральна шкода; якими неправомірними діями чи бездіяльністю заподіяно позивачу моральну шкоду; з яких міркувань він виходить, визначаючи розмір шкоди; якими доказами підтверджується факт заподіяння моральної шкоди.
Позивачем взагалі не викладено обставин, якими вона обґрунтовує свої вимоги, зокрема щодо заподіяння їй моральної шкоди, її характеру, розміру, характеру і тривалості моральних страждань, розрахунків, з яких виходив позивач, визначаючи розмір шкоди, не зазначено докази, що підтверджують кожну обставину, або наявність підстав для звільнення від доказування.
Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
Також позивач у позовній заяві просить суд витребувати матеріали справи 457/54/46ц. з Бориславського міського суду; нотаріальну справу у нотаріуса ОСОБА_3; виконавчої служби виконавче провадження про відмову відкриття провадження на виконання рішення суду від 21.06.2016р.; витяг з Єдиного реєстру заборон відчуження нерухомого майна на АДРЕСА_2,
Відповідно до ч. 1 ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.
За приписами ч. 2 ст. 137 ЦПК у заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.
Однак, в супереч вимогам ст. 137 ЦПК України до клопотання не долучено відомості про неможливість отримання, зазначених доказів особисто стороною або її адвокатом чи представником.
Крім цього позивачем не повністю зазначені її дані зазначено лише прізвище та ініціали.
Не надано належної кількості копій документів, що додаються до позовної заяви відповідно до кількості відповідачів.
Згідно з ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.
Вище викладене дає підстави для висновку, що заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення вищенаведених недоліків. Недоліки підлягають усуненню шляхом поданняму позовної заяви відповідно до ст. 119 ЦПК України.
У разі невиконання позивачем у призначений строк вимог закону, зазначених в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною й буде повернута позивачеві.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність заяву залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення,
Керуючись ст. 119 та ст. 121 ЦПК України, -
Позовну заяву ОСОБА_1, представника ОСОБА_2 до приватного нотаріуса ОСОБА_3, ОСОБА_4 юстиції України про зобовязання виконання рішення суду 21.06.2016р. і про зняття арешту з майна - залишити без руху.
Повідомити позивача про необхідність виправлення зазначених недоліків позовної заяви протягом 5-ти днів з дня отримання позивачем ухвали.
Роз'яснити, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.
Ухвала підлягає оскарженню в частині відмови в задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали до апеляційного суду Львівської області через Бориславський міський суд..

Суддя А.Т.Слиш