Справа № 444/2692/16-ц
Провадження № 2/444/191/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

( ЗАОЧНЕ)

23 лютого 2017 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Зеліско Р. Й.,

при секретарі Мамедовій Г.І.,

з участю позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Жовква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої позовні вимоги мотивує тим, що 18 травня 2007 року вона з відповідачем зареєстрували шлюб в Рава-Руській міській раді Жовківського району Львівської області, актовий запис № 23.

Стверджує, що у шлюбі в них народилася дитина- дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Заявляє, що спільне життя з відповідачем не склалося. За час перебування у шлюбі між ними неодноразово виникали непорозуміння і сварки, вважає, що вони не зійшлися характерами. Позивач зазначає, що вона неодноразово намагалася зберегти сімю, але позитивного результату це не дало, внаслідок чого з відповідачем вже понад 7 років не живуть разом, а тому вважає, що шлюб розпався та існує формально.

Заявляє, що з 2013 року вона проживає з іншим чоловіком- Гуцик ОСОБА_4, який є батьком дитини- Вивроцької ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 та визнає своє батьківство щодо останньої.

Вважає, що за таких обставин збереження сімї і подальше спільне життя з відповідачем неможливе, а тому просить позов задоволити, розірвати шлюб і змінити їй прізвище «Голко».

Позивач в судовому засіданні підтримала заявлені вимоги з підстав наведених у позовній заяві, просить задоволити.

Відповідач в судове засідання повторно не зявився, хоча про дату та час судового засідання був повідомлений належним чином за адресою реєстрації місця свого проживання, а також не надійшло від нього жодного клопотання на адрес суду.

На підставі ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

А тому судом вирішено розгляд справи проводити за відсутності відповідача по справі, який повторно не зявився в судове засідання, будучи належним чином повідомленим про дату та час проведення такого та на підставі поданих до суду доказів постановити заочне рішення по справі.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 показав, що проживає разом з позивачкою ОСОБА_1 з протягом останніх трьох років та мають спільну дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Визнав батьківство щодо ОСОБА_3.

Заслухавши думку позивача, оцінивши покази свідка, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак зясувавши дійсні обставини справи суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст. 10, 60, 61 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Обставини, визнанні сторонами, не підлягають доказуванню.

Згідно ч. 1 ст. 112 СК України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність неповнолітньої дитини та інші обставини життя подружжя.

Сторони зареєстрували шлюб 18.05.2007 року у Рава-Руській міській раді Жовківського району Львівської області, про що в книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис № 23, що стверджується оригіналом свідоцтва про шлюб серії 1-СГ № 058796.

З свідоцтва про народження серії 1-СГ № 510096 вбачається, що ОСОБА_3 народилася 17.07.2016 року і її батьками є ОСОБА_7 (відповідач) та ОСОБА_1 ( позивач).

Тобто ОСОБА_3 станом на 23.02.2017 року не досягнула ще одного року.

Відповідно до ч. 4 ст. 110 ЦПК України чоловік, дружина мають право пред'явити позов про розірвання шлюбу до досягнення дитиною одного року, якщо батьківство щодо неї визнане іншою особою або за рішенням суду відомості про чоловіка як батька дитини виключено із актового запису про народження дитини.

Допитаний в судовому засіданні в якості свідка ОСОБА_6 визнав своє батьківство щодо ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно п. 10 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» №11 від 21.12.2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

Відповідно до обставин, викладених у позовній заяві, причиною розірвання шлюбу є те, що у сторін спільне життя не склалося, за час перебування у шлюбі між ними неодноразово виникали непорозуміння і сварки, незважаючи на неодноразові спроби зберегти сімю, позитивного результату це не дало, внаслідок чого позивач та відповідач вже понад 7 років не живуть разом, а водночас позивач фактично проживає з іншим чоловіком- Гуцик ОСОБА_4, який визнає батьківство щодо дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності із ст. 110 ч. 1 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Згідно ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що розлад в сімї носить стійкий характер, сімя розпалась остаточно, сторони припинили подружні стосунки, втратили одне до одного почуття любові та поваги, сімя фактично не існує, позивач проживає з іншим чоловіком.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

А тому суд вважає, що вимога позивача про відновлення їй дошлюбного прізвище «Голко» підлягає до задоволення.

Зібрані по справі докази, оцінені судом належним чином кожен окремо на їх достовірність та допустимість, а також їх достатність та взаємний зв'язок у сукупності, встановлені судом обставини свідчать про те, що позовні вимоги ОСОБА_1 є обгрунтованими і у суду є всі підстави для їх задоволення.

Керуючись ст. ст. 10, 57, 60, 88, 212-215, 224-228, 294 ЦПК України, на підставі ст. ст. 105, 110, 112 СК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 ( дошлюбне прізвище- Голко) ОСОБА_8, який зареєстровано 18.05.2007 року у виконкомі Рава-Руської міської ради Жовківського району Львівської області, актовий запис № 23.

Прізвище дружини після розірвання шлюбу змінити з "Вивроцька" на "Голко".

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення суду ,можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подаються апеляційному суду Львівської області через Жовківський районний суд Львівської області.

У разі подання апеляційної скарги рішення ,якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Одночасно розяснити відповідачу, що заочне рішення може бути переглянуто судом, який його ухвалив за письмовою заявою. Заяву про перегляд заочного рішення має бути подано протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Зеліско Р. Й.