УХВАЛА

02.03.2017 року Провадження №2/425/228/17

Справа №425/549/17

місто Рубіжне Луганської області

Суддя Рубіжанського міського суду Луганської області Коваленко Д.С., розглядаючи позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на багаторазові тимчасові виїзди та в`їзди неповнолітнім дітям без згоди та супроводу батька на неконтрольовану територію України та за кордон,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до Рубіжанського міського суду Луганської області з позовною заявою до ОСОБА_2, якою просила надати неповнолітнім, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, дозвіл на багаторазові тимчасові виїзди та в'їзди на неконтрольовану територію України та вїзд на підконтрольну Україні територію через лінію зіткнення у межах Луганської та Донецької областях у супроводі матері - ОСОБА_1, без згоди та супроводу батька - ОСОБА_2 та надати дозвіл неповнолітнім: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, на виїзд за межі України у супроводі матері - ОСОБА_1, без згоди та супроводу батька - ОСОБА_2 до досягнення дітьми повноліття.

Відповідно до частини 5 статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом ЦПК України), до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Положеннями частини 1 статті 2 Закону України «Про судовий збір» встановлено, що платниками судового збору є громадяни України, які звертаються до суду.

А згідно з підпунктом 2 пункту 1 частини 2 статті 4 вказаного закону, за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що відповідно до положень статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 1 січня 2017 року складає 640 гривень.

Однак, позивач не додала до позову документу на підтвердження сплати судового збору у вказаному розмірі, проте подала клопотання, яким просила звільнити її від сплати судового збору.

Положеннями частини 1 статті 82 Цивільного процесуального кодексу України передбачено що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Аналогічні положення містить і частина 1 статті 8 Закону України «Про судовий збір».

Суд, врахував наведені ОСОБА_1 обставини щодо існуючого в неї майнового стану, а саме те, що вона являється багатодітною матір`ю; є переселенкою; не має можливості працювати, оскільки знаходиться у декретній відпустці та на її утриманні знаходяться неповнолітні діти; проживає в орендованій квартирі, хоча і отримує адресну допомогу; зарплати її чоловіка не вистачає для достойного проживання, іншого доходу вона немає.

Суд враховує повідомлені йому обставини, але відзначає, що передбачений статтею 60 Цивільного процесуального кодексу України обов`язок сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог - має універсальний характер, тобто застосовується повною мірою і до випадків звернення до суду із клопотанням про звільнення її від сплати судового збору.

А це означає, що саме позивач повинен довести суду такий наявний у нього майновий стан, який зумовлює необхідність звільнення позивача від сплати судового збору.

І тому, хоча повідомлені суду обставини взяті ним до уваги, суд констатує, що навіть у своїй сукупності, без відповідних доказів (особливо в частині твердження про те, що інших доходів позивач не має), у тому числі і наявний статус позивача як внутрішньо переміщеної особи, самі по собі не можуть скласти беззаперечне і неспростовне уявлення про те, що позивач дійсно має такий майновий стан, який робить неможливим сплату судового збору взагалі, оскільки позивач просить звільнити її від сплати судового збору повністю.

Тут суд враховує, що позивачем не надано будь-яких доказів того який саме і у якому саме розмірі позивач має дохід (наприклад, довідку з органів податкової служби). А суд усвідомлює, що знаходження позивача у декретній відпустці не виключає його можливості мати будь-який пасивний дохід як, наприклад, від розміщення власних грошових коштів у банку, так і, наприклад, від надання в оренду чи на іншому праві користування за плату будь-якого майна.

Тому оскільки позивачем не надано суду будь-якого доказу існуючого в неї майнового стану, суду нічого не залишається окрім як відмовити у задоволенні клопотання про звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до положень статті 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, позовну заяву ОСОБА_1, слід залишити без руху, та встановити строк у п'ять днів з дня отримання нею ухвали, протягом якого вона має право усунути недоліки позовної заяви. Способом усунення недоліку є подання до Рубіжанського міського суду Луганської області документу, що підтвердить сплату судового збору у розмірі 640 гривень або ж доказів наявності у неї такого майнового стану, який виключає можливість сплати нею судового збору у вказаному розмірі.

Отже, керуючись статтями 118-121,208-210 Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

У задоволені клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про надання дозволу на багаторазові тимчасові виїзди неповнолітнім дітям без згоди та супроводу батька на неконтрольовану територію України та за кордон, - залишити без руху.

Встановити позивачу строк у п'ять днів з дня отримання позивачем цієї ухвали протягом якого позивач має право усунути вказані в ухвалі недоліки позовної заяви.

Розяснити позивачу, що якщо у встановлений йому строк, позивач не усуне зазначений в ухвалі недолік, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу. Однак це не позбавляє позивача права знову звернутись до суду після усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.С. Коваленко