справа №176/2082/15-ц
провадження №2/176/510/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2017 року Жовтоводський міський суд Дніпропетровської області у складі

головуючого судді Кучми В.В.,

при секретарі Петренко Н.В. ,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Жовті Води Дніпропетровської області справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_2, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки,

за участю учасників судового процесу: представника відповідача ОСОБА_1 за договором про надання правової допомоги ОСОБА_5,

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_6 акціонерне товариство «Дельта Банк» звернулось до суду з позовом до відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_2, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки, за яким просить

-в рахунок виконання зобовязання щодо оплати заборгованості в сумі 127176 грн. 00 коп. за кредитним договором № 0501/0308/88-031 від 05.03.2008 року звернути стягнення на предмет іпотеки, укладеного в забезпечення цього кредиту, а саме на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 64,0 кв. м., житловою площею 37,6 кв. м.

-одночасно просить визнати за ОСОБА_6 акціонерним товариством «Дельта Банк» () право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 64,0 кв. м., житловою площею 37,6 кв. м.

До початку судового засідання від повноважного представника позивача за довіреністю ОСОБА_7 надійшла заява про розгляд справи без участі представника позивача за наявними матеріалами в справі.

Належним чином повідомлені про день, час і місце розгляду справи відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 в судове засідання не з»явились.

Відповідач ОСОБА_1 забезпечив свою участь шляхом участі свого повноважного представника ОСОБА_5

В судовому засіданні представник ОСОБА_5 висловив думку, що йому незрозумілий зміст позовних вимог в частині звернення стягнення на предмет іпотеки та визнання права власності на предмет іпотеки, які заявляються одночасно та є суперечливими, одна вимога виключає іншу та навпаки, вважав за необхідне залишити позов без руху для усунення недоліків позовної заяви.

Відповідно до положень п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд своєю ухвалою залишає позовну заяву, провадження у справі за якою відкрито, без розгляду у разі, якщо її подано без додержання вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України і якщо позивач не усунув недоліки у встановлений судом строк.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119-120 ЦПК України, або не оплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Заслухав думку учасників процесу, дослідив позовні вимоги, суд вважає, що даний позов поданий без додержання вимог форми і змісту позовної заяви, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України.

Так, відповідно до положень, закріплених у ч. 2 ст. 119 ЦПК України, щодо вимог до форми і змісту позовної заяви позовна заява має містити найменування суду, до якого подається заява, імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку. Окрім того, згідно п.п. 3, 5, 6 ст. 119 ЦПК України в позовній заяві має бути викладений зміст позовних вимог, викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, мають бути визначені і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, наведений перелік документів, що додаються до заяви, а також позовна заява має відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Ст. 33 Закону України «Про іпотеку» передбачено звернення стягнення на предмет іпотеки, яке здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 цього Закону у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки.

Відповідно до ст. 36 Закону України «Про іпотеку» сторони іпотечного договору можуть вирішити питання про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору. Позасудове врегулювання здійснюється згідно із застереженням про задоволення вимог іпотекодержателя, що міститься в іпотечному договорі, або згідно з окремим договором між іпотекодавцем і іпотекодержателем про задоволення вимог іпотекодержателя, що підлягає нотаріальному посвідченню, який може бути укладений одночасно з іпотечним договором або в будь-який час до набрання законної сили рішенням суду про звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя, яким також вважається відповідне застереження в іпотечному договорі, визначає можливий спосіб звернення стягнення на предмет іпотеки відповідно до цього Закону. Визначений договором спосіб задоволення вимог іпотекодержателя не перешкоджає іпотекодержателю застосувати інші встановлені цим Законом способи звернення стягнення на предмет іпотеки. Договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками, може передбачати тому числі передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання у порядку, встановленому статтею 37 цього Закону.

У відповідності до положень ст. 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Іпотекодержатель набуває предмет іпотеки у власність за вартістю, визначеною на момент такого набуття на підставі оцінки предмета іпотеки суб'єктом оціночної діяльності. У разі набуття права власності на предмет іпотеки іпотекодержатель зобов'язаний відшкодувати іпотекодавцю перевищення 90 відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Як встановлено ст. 7 Закону України «Про іпотеку» за рахунок предмета іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити свою вимогу за основним зобов'язанням у повному обсязі або в частині.На противагу вимог п.п. 2, 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивачем не з»ясований зміст позовних вимог.

Так, зваявляючі до відповідачів позовні вимоги про звернути стягнення на предмет іпотеки у вигляді квартири в рахунок виконання забовязання в розмірі несплаченої заборгованості за кредитним договором в сумі 127176,00 грн., позивач одночасно висуває до тих самих відповідачів вимоги про визнання в рахунок забезпечення виконання кредитного зобовязання права власності за Банком на цю квартиру, що може бути та як правило в рахунок погашення основного боргу, але при цьому не зазначає в рахунок погашення якої частини боргу просить визнати право власності на дану квартиру, чи то всього основного боргу, який забезпечений іпотечним майном, та в якому розмірі чи певну його частину.

Більш того, визнання права власності унеможливлює одночасно звернення стягнення в примусовому порядку.

В позові також суперечливо і не чітко визначена ціна позову, у вступній частині зазначена ціна позову як 127176,92 грн, в той час коли у вимогах вказана інша ціна позову - 127176,00 грн.

У зв»язку з чим убачається, що заявлені позовні вимоги є не конкретні та суперечливі.

Вказані недоліки позовної заяви тягнуть невизначеність меж позовних вимог, які не надають змоги стороні відповідача викласти свої спростування, унеможливлюють розгляд справи, оскільки відповідно до ст.ст. 10, 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, за зверненнями фізичних і юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі наданих ними доказів.

Крім того, на противагу вимогам, що передбачені п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позові не зазначено повне ім»я відповідача ОСОБА_3, його точне прізвище, ім»я, по батькові, що не ідентифікує особу, до якої саме заявлені вимоги.

За таких обставин, враховуючи, що після відкриття провадження виявились обставини, які вказують на те, щосправжня позовна заява подана без додержання вимог статті 119 ЦПК України, які унеможливлюють подальший розгляд справи, з врахуванням думки учасників процесу, суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, надав позивачеві строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 293 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 ОСОБА_2, ОСОБА_4 про звернення стягнення на предмет іпотеки залишити без руху.

Запропонувати Публічному акціонерному товариству «Дельта Банк» виправити недоліки позовної заяви в термін протягом двох днів з дня отримання копії справжньої ухвали та розяснити, що в іншому випадку позовна заява на підставі п. 8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України буде залишена без розгляду.

Ухвала оскарженню окремо від рішення суду не підлягає. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя : В.В. Кучма