РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 643/2002/17

Провадження № 2/643/2750/17

01.03.2017 року Московський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого суді ОСОБА_1

при секретарі Новаковій Т.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання додаткового строку для прийняття спадщини, - суд

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду із позовною заявою, в якій зазначила, що її двоюрідний брат, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який мешкав в за адресою: АДРЕСА_1, помер 12 жовтня 2015 року, що підтверджується актовим записом про його смерть за № 17625 від 02.12.2015 року, складеним відділом ДРАЦС по м. Харкову Харківського міського управління юстиції.

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, яка складається з двокімнатної квартири № 36, загальною площею 45,00 кв.м, житловою площею 26,30 кв.м, в житловому будинку № 59 по вул. Отакара Яроша в м. Харкові.

За свого життя ОСОБА_4 заповіту не залишив, тому у разі відсутності заповіту, право на спадкування одержують спадкоємці за законом, згідно вимог ст.ст. 1216, 1218, 1220, ч. 2 ст. 1223 ЦК України.

У спадкодавця ОСОБА_4 спадкоємців першої та другої черги за законом не було. Його батьки вже давно померли, дружини та дітей в нього не було, він був самотнім. Рідних братів чи сестер він також не мав. У звязку з відсутністю у спадкодавця спадкоємців за законом першої та другої черги, право на спадкування одержують спадкоємці третьої черги за законом, до яких відповідно до ст. 1263 ЦК України відносяться рідні дядько та тітка спадкодавця. А у випадку смерті таких осіб до часу відкриття спадщини право на спадкування отримують їх діти, тобто двоюрідні брати та сестри спадкодавця (ч. 4 ст. 1266 ЦК України).

Позивач, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, двоюрідна сестра померлого по лінії матері, є його єдиною спадкоємицею за правом представлення, відповідно до ч. 4 ст. 1266 ЦК України, спадкую ту частку спадщини, яка належала б за законом її матері, ОСОБА_2 (до шлюбу Кукліній) Н.С., вже померлій, (рідній тітці спадкодавця, яка була рідною сестрою батька спадкодавця ОСОБА_4 (до шлюбу Кукліна) О.С., померлого в 25.04.1978 року), якби вона була живою на час відкриття спадщини, оскільки вона була спадкоємицею ОСОБА_4 третьої черги за законом, відповідно до ст. 1263 ЦК України.

Однак, своєчасно протягом встановленого законом шестимісячного строку позивач не звернулася до державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті свого двоюрідного брата з тих причин, що вона проживала на окупованій території в зоні АТО у м. Донецьку, звідки спочатку не мала можливості виїхати через складну обстановку та похилий вік, а в період з 03.02.2016 року по 10.08.2016 року позивач хворіла, знаходилась на стаціонарному лікуванні в травматологічному відділенні Центральної міської клінічної лікарні № 24 м. Донецька з діагнозом: закритий перелом шийки стегнової кістки з незначним зміщенням, що підтверджується медичною довідкою.

Після одужання, позивач змогла виїхати спочатку до своїх родичів у м. Дніпро, а після вже до м. Харкова, де і звернулася до Третьої Харківської держнотконтори з питання оформлення спадкових прав після смерті свого двоюрідного брата, але їй було відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки вона не подала таку заяву у встановлений законом строк, та з питання встановлення факту родинних відносин у випадку відсутності документів про родинні звязки з померлим, що підтверджується листом Третьої Харківської державної нотаріальної контори за № 1133/02-14 від 27.10.2016 року.

Крім позивача, з заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_4 у встановлений законом шестимісячний строк до цієї ж Третьої Харківської державної нотаріальної контори звернувся його інший родич відповідач ОСОБА_3, який доводився йому двоюрідним племінником по лінії батька спадкодавця, де на підставі його заяви 21 квітня 2016 року і була відкрита спадкова справа № 140/2016.

Оскільки ОСОБА_3 також як і позивач не має можливості в безспірному порядку надати документи на підтвердження своїх родинних звязків із спадкодавцем, вони разом змушені були звернутись до суду з заявою про встановлення факту родинних відносин між нами та спадкоємцем.

Так, рішенням Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 15.11.2016 року по справі № 206/6296/16-ц, провадження № 2-о/206/995/16, заяву ОСОБА_2 задоволено, встановлено, що ОСОБА_4, що помер 12 жовтня 2015 року, був її, ОСОБА_2, двоюрідним братом. В задоволенні вимог ОСОБА_3 було відмовлено, через відсутність доказів на підтвердження факту родинних звязків. Це рішення суду набрало законної сили.

В звязку із чим просила суд позов задовольнити, надавши їй додатковий строк тривалістю в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини.

У судове засідання представник позивача ОСОБА_5, яка діє на підставі довіреності, не з'явилась, до його початку подала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала та, посилаючись на факти, викладені в позові, просила їх задовольнити у повному обсязі, справу розглядати за її відсутності.

Відповідач на судове засідання не з'явився, до його початку звернувся до суду із заявою, в якій позовні вимоги повністю визнав, не заперечував проти задоволення позову, справу розглядати за його відсутності.

Суд, ознайомившись із заявами відповідача та представника позивача, дослідивши матеріали справи, встановив такі факти та відповідні ним правовідносини:

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про право власності на житло, реєстраційний № 1-99-158737 від 13.01.1999 року, виданого Центром приватизації державного житлового фонду Управління комунального майна та приватизації Головного управління економіки та комунального майна Харківської міської ради, згідно з розпорядженням від 13.01.1999 року за № 1978, копія якого є в матеріалах справи, власником вказаної квартири був ОСОБА_4

З копії рішення Самарського районного суду м. Дніпропетровська від 15.11.2016 року по справі № 206/6296/16-ц, провадження № 2-о/206/995/16, яке набрало законної сили, заяву ОСОБА_2 задоволено, встановлено, що ОСОБА_4, що помер 12 жовтня 2015 року, був її, ОСОБА_2, двоюрідним братом. В задоволенні вимог ОСОБА_3 було відмовлено, через відсутність доказів на підтвердження факту родинних звязків.

Факт звернення позивача до Третьої Харківської держнотконтори з питання оформлення спадкових прав після смерті свого двоюрідного брата, позивачем також підтверджено. Так в матеріалах справи наявна копія відповіді Третьої Харківської державної нотаріальної контори за № 1133/02-14 від 27.10.2016 року, якою ОСОБА_2 відмовлено в цьому та запропоновано звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини, оскільки вона не подала таку заяву у встановлений законом строк, та з питання встановлення факту родинних відносин у випадку відсутності документів про родинні звязки з померлим, що підтверджується листом

Частиною першою ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлено строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення.

Відповідно до ч.4 ст. 1266 ЦК України, двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батьку (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Згідно з ч.2 ст. 1275 ЦК України, якщо від прийняття спадщини відмовився один із спадкоємців за законом з тієї черги, яка має право на спадкування, частка у спадщині, яку він мав право прийняти, переходить до інших спадкоємців за законом тієї ж черги і розподіляється між ними порівну.

Згідно вимог ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.4 п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропущення строку для прийняття спадщини. при цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч.3 п. 24 вищезгаданої Постанови Пленуму Верховного Суду України, При розгляді справ про надання додаткового строку для прийняття спадщини, слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Згідно ч.1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи чи оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті спадкодавця.

Таким чином, суд вважає, що саме факт проживання позивача на території проведення АТО,її тривалої хвороби та стаціонарного лікування, призвели до пропуску нею строку для прийняття спадщини, в звязку з чим вважає зазначені причини пропущення строку поважними, повязаними з обєктивними та істотними труднощами для спадкоємця.

На підставі викладеного, суд задовольняє позов та визначає ОСОБА_2 додатковий строк для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 1261, 1266, 1270, 1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_2 додатковий строк на прийняття спадщини після смерті двоюрідного брата ОСОБА_4, померлого 12 жовтня 2015 року, терміном в два місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд м. Харкова протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з моменту отримання його копії.

Суддя Сиротников Р.Є.