ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-п/753/219/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про перегляд заочного рішення

"15" вересня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді: ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря: АВДЄЄНКО А.А.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду від 24 квітня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва з 14.07. 2016 року по 24.04. 2017 року перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Заочним рішенням від 24 квітня 2017 року позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задоволено.

Шлюб, зареєстрований 04 березня 1989 року , укладеного у Виконавчому комітеті Котлярської сільської ради Попільнянського району Житомирської області, актовий запис № 1 між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 розірвано.

03 липня 2017 року за вх. № 32468 до загальної канцелярії суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла заява про перегляд заочного рішення, заява вмотивована тим, що вона заперечує проти розірвання шлюбу, оскільки судом не встановлено що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам хоча б одного з подружжя та не зазначено яким же саме інтересам буде суперечити збереження шлюбу сторін.

В судове засідання учасники судового процесу двічі не прибули, про слухання справи повідомлялися належним чином.

Відповідно до ч.1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Відповідно до ЦПК України суд відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання особи, яка бере участь у справі, щодо якої немає відомостей про вручення їй судової повістки, або за її клопотанням, коли повідомлені нею причини неявки буде визнано судом поважними.

Цивільний процесуальний кодекс України не містить вичерпного переліку поважних причин неявки до суду, однак зобов'язує суд оцінювати неявку до суду у кожному конкретному випадку залежно від підстав поважності наведених причин з тим, щоб забезпечити учасника процесу конституційною гарантією змагальності у процесі та доведення суду переконливості своїх доводів (п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України).

Відповідно до ч.3.ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обов"язки.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки в судове засідання. Уразі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Як наголошує в своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Проте, у відповідності до вимог ст. 231 ч.1 ЦПК України, неявка сторін не перешкоджає розгляду вказаної заяви.

Відповідно ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Відповідно до ч. ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач чи його представник не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Із даної норми випливають дві умови.

Перша - відповідач чи його представник не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин. Щодо цієї умови пояснюю наступне. На час отримання повістки я був у відрядженні та не міг знати про час розгляду справи, про дату я дізнався коли прибув з відрядження і був позбавлений можливості бути присутнім у судовому засіданні та зихищати свої права.

Стосовно другої умови, то згідно ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до частини першої статті 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 232 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається , мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Таким чином, для оскарження заочного рішення відповідач має подати в установлений законом строк до суду , що ухвалив заочне рішення, заяву про його перегляд і, при цьому, в обов»язковому порядку повинен надати докази:

- поважності причин неявки в судове засідання;

- поважності причин, що перешкоджали йому повідомити про це суд;

- а також докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи ( п.п.3,4 ч.2 ст. 229, ч.1 ст. 232 ЦПК України).

Зважаючи на викладені приписи чинного процесуального законодавства, суд повинен скасувати заочне рішення, якщо відповідач (представник) не з'явився в судове засідання, в якому було ухвалено рішення і не повідомив про причини своєї неявки у засідання з поважних причин та посилається на докази, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, тобто законодавець у даному випадку закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню. Проте, судом встановлено, що законні підстави для задоволення заяви в цій частині відсутні.

Відповідно до вимог ст. 224 ч. 1 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За таких підстав заява є необґрунтованою і підлягає залишенню без задоволення.

На підставі вищевикладеного та, керуючись ст. ст. 5, 6, 10, 11, 60, 73, 208, 209, 212-215, 218, 224, 228, 231, 232, 293, 294 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду від 24 квітня 2017 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , залишити без задоволення .

Ухвала про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення набуває чинності з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк, протягом якого розглядається заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.

Копію ухвали суду представнику позивача вручити в судовому засіданні, відповідачу невідкладно направити рекомендованою поштою до відома.

Копію ухвали надіслати сторонам рекомендованою поштою для відому.

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК