Справа №266/2511/16-ц
Провадження№ 2-п/266/22/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.05.2017 року м. Маріуполь

Приморський районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі:

головуючого судді - Курбановой Н.М.,

при секретарі Макогон С.Б.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Маріуполя Донецької області заяву Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» про скасування заочного рішення від 30.03.2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», ОСОБА_2 про визнання договору поруки припиненим, -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Приморського районного суду міста Маріуполя від 30.03.2017 року, ухваленому у справі за вищезазначеним позовом, позовні вимоги позивача ОСОБА_1 були задоволені та визнано припиненим договір поруки №SR-SME107/078/2008 від 04.03.2008 року, укладений між Публічним акціонерним товариством «ОТП Банк» з однієї сторони, та ОСОБА_1, з іншої сторони.

21.04.2017 року представник АТ «ОТП Банк» ОСОБА_3, який діє на підставі довіреності, звернувся до суду із заявою про скасування заочного рішення, посилаючись на те, що заочним рішенням Приморського районного суду м. Маріуполя від 30.03.2017 року задоволено позов ОСОБА_1 до AT «ОТП Банк» про визнання договору поруки №SR-SME /107/078/2008 від 04.03.2008 року припиненим. З заочним рішенням суду він не погоджується та вважає, що воно підлягає скасуванню у зв'язку із тим, що суд не надіслав AT «ОТП Банк» повістки про виклик до суду у даній справі на 30.03.2017 року, чим позбавив відповідача права на судовий захист та безпідставно прийняв заочне рішення. Приймаючи заочне рішення про задоволення позову суд виходив з того, що пред'явивши вимогу про повне дострокове погашення заборгованості за кредитом 21.08.2008 AT «ОТП Банк» звернувся до суду з позовом лише у вересні 2009 року, тобто зі спливом 13 місяців, в зв'язку з чим пропустив шестимісячний строк звернення до суду. Вважає, що у даному випадку порука могла б бути припиненою у випадку якщо б банк не звернувся до поручителя протягом шести місяців з дня настання строку виконання основного зобов'язання. Відповідно до умов Кредитного договору датою остаточного повернення кредиту встановлено дату - 06 березня 2023 року, а отже, банком не був пропущений шестимісячний строк звернення з вимогою до поручителя. Вважає, що вказана позовна заява була подана до суду після закінчення строку позовної давності, що у відповідності з п. 4 ст. 267 ЦК України є підставою для відмови у позові. Просить скасувати заочне рішення Приморського районного суду м. Маріуполя від 30.03.2017 року та призначити справу до розгляду в загальному порядку, стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ «ОТП Банк» суму сплаченого судового збору за подання заяви про перегляд.

Представник відповідача АТ «ОТП Банк» ОСОБА_3, надав суду заяву про розгляд справи без його участі.

Позивач ОСОБА_1 надав суду заяву про розгляд справи без його участі та просив відмовити у скасуванні заочного рішення Приморського районного суду м. Маріуполя від 30.03.2017 року, посилаючись на те, що АТ «ОТП Банк» умисно не зявлявся у судові засідання та не може заявити ніяких обставин, ячкі можуть вплинути на зазначене рішення.

Допитавши сторони, вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, суд вважає, що заява про скасування заочного рішення задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

У відповідності до ч. 2 ст. 228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У відповідності до п. 2 ч.3 ст.231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотні значення для правильного вирішення справи. Зі змісту ст. 232 ЦПК випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливе у випадку встановлення судом двох обставин: відповідач не з'явився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не повідомив про причини неявки з поважних причин; докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі ст. 224 ЦПК суд до постановлення ухвали про заочний розгляд справи обов'язково повинен перевірити факт повідомлення відповідача належним чином про час і місце судового засідання. Повідомлення сторін про час і місце розгляду справи повинно проводитися відповідно до вимог статей 74 - 76 ЦПК. При цьому в матеріалах справи повинні бути належні докази такого повідомлення. Якщо відповідні докази відсутні, то відповідач не може вважатися повідомленим належним чином, і підстав для заочного розгляду справи не існує.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідач викликався судовою повісткою в електронній формі за допомогою SMS-повідомлення в судове засідання призначене на 30.03.2017 року об 10-00 годині, що підтверджується заявкою про отримання процесуальних документів в електронному вигляді (а.с.34), повісткою про виклик до суду (а.с.69) та довідкою про отримання електронного листа, але до суду не зявився за невідомих суду причин, причини неявки суду не повідомив.

Таким чином, суд приходить до висновку, що належним чином повідомив відповідача про день та час слухання справи та винесення рішення по справі, у відповідності до вимог закону.

Крім того, судом встановлено, що відповідач, ставлячі питання про скасування заочного рішення, посилається на те, що при ухвалені судом 30.03.2017 року заочного рішення суд не прийняв до уваги обставини, що мають важливе значення.

Однак, як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача АТ «ОТП Банк» неодноразово зявлявся в судові засідання, надавав пояснення по справі, також надав до суду письмові заперечення проти позову (а.с.40, 41).

Отже, при постановленні рішення судом брались до уваги та враховувались всі наявні надані сторонами письмові докази, що стосуються спору, які належними та допустимими доказами відповідачем не спростовані.

Ухвала про залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення не підлягає оскарженню в апеляційному порядку окремо від заочного рішення, оскільки така ухвала не передбачена в переліку ухвал, на які можуть бути подані скарги окремо від рішення суду першої інстанції, визначені ст. 293 ЦПК. Окрім того, в контексті ч. 4 ст. 231 ЦПК після залишення заяви відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення відповідач може оскаржити в апеляційному порядку не таку ухвалу суду, а саме заочне рішення.

Керуючись ст. ст. 231 , 232 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

У задоволені заяви Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк» про скасування заочного рішення від 30.03.2017 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», ОСОБА_2 про визнання договору поруки припиненим - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Курбанова Н. М.