Баранівський районний суд Житомирської області
Справа № 273/457/17
Провадження № 2/273/364/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2017 року Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді Новицького Є. А. секретаря судових засідань ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу , -

В С Т А Н О В И В:

В травні 2017 року до Баранівського районного суду звернулася ОСОБА_2 (надалі також позивач) з позовом до ОСОБА_3 (далі також відповідач) про розірвання шлюбу та стягнення аліментів.

Позов обґрунтовувався тим, що 14 жовтня 1995 року між позивачем та відповідачем було зареєстровано шлюб, про що в книзі реєстрації актів про одруження 14 жовтня 1995 року зроблено запис за №6.

Від шлюбу позивач та відповідач мають двох дітей, а саме: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Протягом останніх років стосунки між подружжям поступово погіршувалися, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення (з лютого 2016 року). Відповідач періодично зловживає алкоголем та проявляє агресію, внаслідок чого між ними виникають сварки, свідком яких нерідко стають діти позивача та відповідача, що негативно впливає на їх психологічний стан, що є неприйнятним для старшої доньки особливо, адже остання вагітна.

Станом на сьогодні шлюб між позивачем та відповідачем припинено, спільного господарства вони не ведуть. За переконанням позивача сенсу надалі підтримувати сімейні відносини у них немає.

З огляду на викладене позивач вирішила звернутися до суду.

Позивач в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду подала заяву та просила справу слухати без її участі, наполягала на задоволенні позовних вимог з підстав зазначених у позові.

Відповідач у судове засідання не з'явився, через канцелярію суду надійшла заява про визнання відповідачем заявлених позивачами вимог, справу просив слухати без її участі, не заперечував проти ухвалення рішення.

Суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогам ч.2 ст.197 ЦПК України.

На підставі статей 158, 169 ЦПК України суд вважає можливим розглядати справу за відсутності сторін та ухвалити рішення у справі на підставі наявних в ній доказів.

Згідно з частиною 4 статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Відповідно до частини 1 статті 60 ЦПК України обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню.

Суд, розглянувши надані документи і матеріали, з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню, з огляду на наступне.

На теперішній час подружні відносини між позивачем та відповідачем припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам, позивач та відповідач не бажають зберігати шлюб, позивач на розірванні шлюбу наполягає, відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Судом встановлено, що шлюб між позивачем та відповідачем було зареєстровано 14 жовтня 1995 року, про що в книзі реєстрації актів про одруження зроблено запис № 6, що підтверджується свідоцтвом про шлюб від 14 жовтня 1995 року серії I-ТП №007257 (а.с. 8).

У період шлюбу у позивача та відповідача народилися дві доньки, а саме: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження від 02 липня 1997 року серії I-ТП №069598 та свідоцтвом про народження від 15 грудня 1998 року I-ТП №093944 (а.с. 9,10).

Не зважаючи на викладене, позивач зазначає, що протягом останніх років вона з відповідачем не можуть як сімя проживати разом виконувати сімейні обовязки, спокійно вирішувати навіть нескладні поточні проблеми, постійно сперечаються та принижують один одного.

Таким чином, суд вважає, що на теперішній час подружні відносини між позивачем та відповідачем припинені, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить їх інтересам.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає ст.16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (ст. 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.

Відповідно до ст. 112 ч.2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч. 3 ст. 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.

Згідно ч.2 ст.114 СК України у разі розірвання шлюбу судом, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Задовольняючи позов про розірвання шлюбу, суд виходить з того, що добровільність шлюбу - одна з основних його засад. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер. Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.

Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом, наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а позивач не має намір зберігати шлюб з відповідачем.

Тому, суд вважає, що вимога про розірвання шлюбу є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Окрім того, керуючись ч. 1 ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір у розмірі 640 грн., факт сплати якого підтверджується квитанцією про сплату судового збору (а.с. 1).

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57 - 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що зареєстрований 14 жовтня 1995 року Берестівською сільською радою Баранівського району Житомирської області про що зроблено відповідний запис у книзі реєстрації актів про одруження за №6, - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 шлюбне прізвище «Слободянюк».

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер платника податків: НОМЕР_1 на користь ОСОБА_2 витрати по сплаті судового збору у розмірі 640 грн.

Копію рішення після набрання ним законної сили направити до відділу РАЦСу для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Баранівський районний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: ОСОБА_6