Дата документу 21.09.2017 Справа № 554/6887/17
Провадження № 2/554/3309/2017
УХВАЛА

21 вересня 2017 року Суддя Октябрського районного суду м.Полтави Чуванова А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, в якій просить стягнути з відповідача на її користь майнову шкоду у розмірі 112027 гривень (матеріальні збитки та понесені витрати за проведення оцінки спричиненої майнової шкоди в сумі 2300 гривень) та моральну шкоду в розмірі 15000 гривень.

В позовній заяві ОСОБА_1 ставить питання про звільнення від сплати судового збору, посилаючись на скрутний майновий стан.

Дослідивши подану позовну заяву, заяву про звільнення від сплати судового збору, суд вважає, що в задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, а позовну заяву належить залишити без руху.

Дійсно, статтею 82 ЦПК України встановлено, що суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою звільнити позивача від сплати судового збору. Разом з тим, враховуючи принципи змагальності та диспозитивності цивільного процесу, обставини щодо скрутного матеріального становища підлягають доказуванню в порядку статті 60 ЦПК України.

Згідно розясненням Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 29 Постанови від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суддя, дослідивши вимоги заявника про звільнення від сплати судового збору, вважає, що підстави для звільнення від сплати судового збору відсутні, у звязку з чим, відмовляє в задоволенні поданої заяви.

Вирішуючи питання щодо відповідності поданої позовної заяви вимогам статей 119, 120 ЦПК України, суддя вважає, що подана заява таким вимогам не відповідає, а отже підлягає залишенню без руху.

Так, згідно Закону України «Про судовий збір» - ст.4 - за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить

1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб; за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить

0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Статтею 6 п.3 зазначеного Закону передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно позовної заяви предявлено майновий і немайновий позови, та судовий збір не сплачено відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Враховуючи наведене, позивачу необхідно сплатити судовий збір у наведених вище розмірах та надати до суду оригінали документів про його сплату.

Крім того, позивач не виклала в позовній заяві обставини, якими обґрунтовує свої вимоги та не зазначила доказів, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п. 2.3.6 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17.05.2005 N 76, у разі аварії і залиття квартир складається відповідний акт.

Додатком 4 до вказаних Правил встановлено форму акта, з якої вбачається, що в ньому повинно бути відображено: дату складання акта (число, місяць, рік); прізвища, ініціали та займані посади членів комісії; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, що зазнала шкоди; адреса квартири, поверх, форма власності; прізвище, ім'я, по батькові власника (наймача, орендаря) квартири, з вини якого сталося залиття; адреса квартири, поверх, форма власності; характер залиття та його причини; завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень квартири, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість); висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Позивач не зазначила у позові форму власності чи володіння відповідача на його квартиру; чи складався відповідний акт по формі, вказаній вище; фактично не обґрунтувала свої вимоги, не зазначила доказів, що підтверджують кожну обставину.

В зв`язку з даними недоліками позовної заяви, вирішення питання про відкриття провадження в даній справі буде передчасним.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст.119,121,210 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - залишити без руху.

Запропонувати позивачу виправити недоліки позовної заяви в термін, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали та розяснити, що в іншому випадку заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: А.М.Чуванова