Справа № 755/8950/17
"20" вересня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про позбавлення права користування житловим приміщенням,
Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що він є власником квартири АДРЕСА_1. На сьогоднішній день в спірній квартирі зареєстровані відповідачі. Він (позивач) вважає, що реєстрація відповідачів фактично обмежує його у здійсненні права власності. У зв'язку з чим він був змушений звернутися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності та задоволення позовних вимог в повному обсязі, не заперечував щодо прийняття заочного рішення в разі неявки відповідачів в судове засідання.
Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце слухання справи сповіщалися згідно норм процесуального законодавства (за останньою відомою позивачу адресою), заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавав, що дає підстави прийняти рішення по суті спору без присутності відповідачів, по доказам, наданим стороною позивача.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В суді встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1.
Відповідно до Довідки виданої ЖБК «Супутник» від 03.04.2017 року, в спірній квартирі зареєстровані лише відповідачі, які є сторонніми особами по відношенню до позивача.
З Актів про не проживання особи за місцем реєстрації від 17.08.2017 року, засвідчених ЖБК «Супутник», слідує, що відповідачі за спірною адресою взагалі не проживали.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
По даній справі встановлено, що відповідачі в спірній квартирі не проживають.
Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідачів в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в їх проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача відповідачі до суду не надали.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 386, 391 ЦК України, ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228, 233, 294 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про позбавлення права користування житловим приміщенням - задовольнити.
Позбавити права користування ОСОБА_2 та ОСОБА_3 житловим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1
Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення не було подано.
Суддя: