Справа № 468/521/17-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

19.09.2017 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., при секретарі - Хижняк К.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Єрмолівської сільської радиБаштанського району Миколаївської областіпро визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог позивачем зазначено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її бабуся ОСОБА_2 в с.Єрмолівка Баштанського району Миколаївської області. За життя бабуся склала заповіт, яким заповіла належну їй земельну ділянку площею 6,21 га в межах Водяно-Лоринської сільської ради Єланецького району Миколаївської області позивачу для ведення сільськогосподарського виробництва. Позивач зверталася до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини. Нотаріусом при зверненні було повідомлено про неможливість оформлення спадкових документів, оскільки було пропущено строк. Причиною пропуску стало те, що позивач не була обізнана про заповіт, лише через деякий час знайшла його серед інших документів.

В судове засідання представник позивача не з'явився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність та підтримання позовних вимог.

Представник відповідача до суду не з'явився, про розгляд справи повідомлено вчасно та належним чином.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть ОСОБА_2, ОСОБА_3, копію свідоцтва про народження ОСОБА_4 серії НОМЕР_1, копію свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2, копію заповіту від 17.02.2004р., копію державного акту серії НОМЕР_3, копію постанови нотаріуса від 28.04.2017), суд вважає вимоги позивачки обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач не був обізнаний про існування заповіту, можна успадкувати майно у будь-який час, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 213-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана апеляційному суду Миколаївської області через Баштанський районний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

СУДДЯ: