АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2017 року Апеляційний суд м. Києва

у складі:

головуючого Вербової І.М.

суддів Поливач Л.Д.

ШаховоїО.В.

при секретарі Гоін В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2; заінтересована особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем, за апеляційною скаргою ОСОБА_3, ОСОБА_4 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року,

у с т а н о в и л а:

У вересні 2015 року ОСОБА_2 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з заявою, в якій просила встановити факт, що вона проживала разом з ОСОБА_5 однією сім'єю з 2005 року в квартирі АДРЕСА_1, до часу відкриття спадщини.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року, заяву ОСОБА_2 - задоволено та встановлено, що ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) з 2005 року і до часу відкриття спадщини проживала однією сім'єю зі спадкодавцем ОСОБА_5, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.136-139).

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 подали апеляційну скаргу та просять рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року - скасувати, а заяву ОСОБА_2 - залишити без розгляду.

Вимоги апеляційної скарги обґрунтовують, зокрема, тим, що рішення суду першої інстанції є неправосудним, незаконним, ухваленим з порушенням норм процесуального права, оскільки з березня 2015 року і по теперішній час у провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа №761/9072/15-ц за їх позовом до Київської міської ради; треті особи: ГУЮ у м. Києві, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини.

За життя ОСОБА_5 склала заповіт, згідно якого заповіла все своє майно ОСОБА_3 та ОСОБА_6 в рівних долях, інших спадкоємців немає.

______________________________________________

Справа № 761/28460/15-ц

№ апеляційного провадження 22-ц/796/2869/2017

Головуючий у суді першої інстанції: Гуменюк А.І.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Вербова І.М.

Оскаржуване рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню, оскільки судом не витребувано Витяг із спадкових реєстрів спадкових справ та заповітів, а також копію спадкової справи після смерті ОСОБА_5, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2. Також, при розгляді справи по суті заявник не повідомляла суд про існування інших судових справ, наявності спору про право, а також приховала факт про те, що існують спадкоємці за заповітом, якими є ОСОБА_3 та ОСОБА_4

В суді апеляційної інстанції, представник ОСОБА_3 та ОСОБА_4 - ОСОБА_9, а також особисто ОСОБА_4, підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити.

ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_10 проти задоволення апеляційної скарги заперечували.

Представник Першої Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, крім того, до Апеляційного суду надійшла заява, в якій просять розглядати справу без представника нотаріальної контори на весь час розгляду справи, а тому колегія суддів вважала за можливе розглядати справу у відсутності представника на підставі ч.2 ст.305 ЦПК України.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення ОСОБА_4, її представника та представника ОСОБА_3, ОСОБА_2 та її представника, які з'явились в судове засідання, колегія суддів дійшла до висновку про наявність правових підстав для задоволення апеляційної скарги, зважаючи на наступне.

Під час розгляду справи встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_5 у результаті гострої сердцево-судинної недостатності, ішемічної хвороби серця, що підтверджується довідкою про причину смерті від 10 лютого 2014 року та Свідоцтвом про смерть НОМЕР_2, виданим Відділом реєстрації смерті у місті Києві Головного управління юстиції у місті Києві Міністерства юстиції України 10 лютого 2014 року (а.с.4, 10).

За змістом довідки, виданої за місцем вимоги ТОВ «КИЙГРАДСЕРВІС» №706 від 16 квітня 2014 року, ОСОБА_5 з 30 жовтня 1979 року по день смерті ІНФОРМАЦІЯ_2 була зареєстрована та проживала у квартирі АДРЕСА_1 (а.с.8).

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина, яка складається, зокрема, з квартири АДРЕСА_1.

17 квітня 2014 року ОСОБА_2 звернулася до Першої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5, з якою вона проживала однією сім'єю не менше як п'ять років (а.с.59).

Ухвалюючи оскаржуване рішення, суд першої інстанції дійшов до висновку, що беручи до уваги ту обставину, що встановлення факту проживання із ОСОБА_5 однією сім'єю не менше як п'ять років має для ОСОБА_2 юридичне значення, оскільки безпосередньо породжує юридичні наслідки, зокрема, дозволить їй отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, встановлення факту проживання з ОСОБА_5 однією сім'єю не менше як п'ять років в позасудовому порядку неможливе, у зв'язку з чим задовольнив її заяву.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції та вважає, що рішення суду ухвалене без повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення даної справи, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_5 за життя склала заповіт на випадок своєї смерті та зробила таке заповітне розпорядження: все майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде їй належати і на що вона за законом матиме право, заповіла ОСОБА_12 та ОСОБА_13 в рівних долях, що підтверджується дублікатом заповіту, який має силу оригіналу (а.с.152).

Постановою державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_14 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 12 березня 2015 року, відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, у зв'язку з тим, що ОСОБА_3 пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 та у зв'язку з розбіжністю прізвища спадкоємиці ОСОБА_3: в паспорті - «ОСОБА_3», в заповіті - «ОСОБА_3» (а.с.153).

ОСОБА_4 постановою державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори ОСОБА_14 від 12 березня 2015 року, також відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на Ѕ частину квартири АДРЕСА_1, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, у зв'язку з тим, що ОСОБА_4 пропущено 6-ти місячний строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_5 (а.с.153).

Виходячи зі змісту ч.4 ст.256 ЦПК України, суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір право буде виявлений під час розгляду справи,- залишає заяву без розгляду.

З наведеного вище вбачається, що у ОСОБА_2 виник спір про право на спадкове майно після смерті ОСОБА_5

Таким чином, доводи апеляційної скарги є обгрунтованими та знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв'язку з чим колегія суддів дійшла до висновку про необхідність задовольнити апеляційну скаргу, скасувати оскаржуване судове рішення та залишити без розгляду заяву ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Керуючись статтями 303, 307, 310, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3, ОСОБА_4 - задовольнити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 08 лютого 2016 року - скасувати.

Заяву ОСОБА_2; заінтересована особа: Перша Київська державна нотаріальна контора про встановлення факту проживання однією сім'єю зі спадкодавцем - залишити без розгляду.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий: І.М. Вербова

Судді: Л.Д. Поливач

О.В.Шахова