Провадження № 2/761/1578/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзьковій О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про втрату (позбавлення) особами права користування житловим приміщенням, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про втрату (позбавлення) особами права користування житловим приміщенням.

В судовому засіданні на обговорення поставлено питання про залишення позову без розгляду, оскільки позивач, який належним чином повідомлений про день та час судового розгляду в судове засідання не з'явився.

Сторони в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлявся належним чином. Заяв та клопотань від них на адресу суду не надходило.

Справа перебувала в провадженні з 12.09.2016 року та неодноразово призначалась до слухання, а саме: 21.11.2016 р., 05.12.2016 р., 28.02.2017 р., 16.05.2017 р.

На кожне із зазначених засідань позивач був повідомлений належним чином, про що свідчать зворотні повідомлення долучені до матеріалів справи, (а. с. 30, 36, 44, 51).

Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 р. № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Оскільки, позивачем не надано доказів поважності неявки в судове засідання, суд приходить до висновку про її неповажність і розцінює, як втрату позивачем інтересу до даної справи.

Відповідно до положень п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, зокрема, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутність.

З огляду на те, що позивач не з'явився в судове засідання і від нього не надходило клопотання про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за можливе залишити позовну заяву без розгляду.

Керуючись ч. 1 п. 3 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про втрату (позбавлення) особами права користування житловим приміщенням - залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення через Шевченківський районний суд м. Києва.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення вищезазначених строків або якщо її не скасовано після розгляду справи в Апеляційному суді м. Києва.

Суддя: