Справа № 379/667/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2017 року м.Тараща

Суддя Таращанського районного суду Київської області Василенко О.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення суми боргу, збитків, завданих інфляцією, штрафних санкцій та процентів за користування грошовими коштами,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з даним позовом.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Пунктом 5 ч. 3 ст. 119, ст. 121 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

До вказаної позовної заяви додана квитанція від 17.05.2017 року №ПН4715 про сплату позивачкою судового збору в розмірі 640 грн..

У своїй позовній заяві, позивачка посилаючись на положення ст. 82 ЦПК України, просить суд відстрочити розмір несплаченого нею судового збору у розмірі 7360 грн. до ухвалення судового рішення у справі.. В обґрунтування такого прохання (клопотання) зазначає, що вона не працює і не має інших доходів, тому не в змозі сплатити всю суму судового збору, а саме 8000 грн..

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно із ст. 10 ЦПК України, особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як видно із позовної заяви в якій позивачка просить суд відстрочити розмір несплаченого нею судового збору і, посилається на ті обставини, що вона не працює і не має інших доходів.

Втім, доказів на підтвердження того, що майновий стан позивачки перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, позивачкою суду не представлено.

Основною умовою, за якої може мати місце відстрочення сплати судового збору - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Самі по собі наведені позивачкою обставини не свідчать про наявне скрутне матеріальне становище, за якого вона не має можливості сплатити судовий збір.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивачки про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (на час звернення позивачки до суду) передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на час звернення позивачки до суду) за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яку подано фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць працездатних осіб: з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Таким чином, враховуючи, що ціна даного позову зазначена у 2342023,97 грн., то розмір судового збору за подання до суду даного позову становить - 8000 грн.

З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення сплати судового збору, дану позовн у заяву слід залишити без руху із наданням позивачці строку для подання до суду квитанції про сплату решти судового збору розмір якого становить 7360 грн.

Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, із наданням позивачці строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення суми боргу, збитків, завданих інфляцією, штрафних санкцій та процентів за користування грошовими коштами залишити без руху та надати позивачці строк для усунення вказаних недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання нею даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяОСОБА_4