Провадження № 2/522/9241/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 вересня 2017 р. м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Домусчі Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус ОМНО ОСОБА_3, про визнання недійсними шлюбу та договору дарування,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка 11.09.2017 року звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус ОМНО ОСОБА_3, за яким просила:

1. визнати недійсним шлюб між нею, ОСОБА_1, та відповідачем, зареєстрований 14.05.2011 року, актовий запис №115;

2. визнати недійсним договір дарування квартири №8а в будинку №5 по провулку Сільськогосподарський у м. Одесі, укладений 03.10.2014 року між нею, ОСОБА_1, та відповідачем;

3. скасувати запис про реєстрацію права власності на квартиру №8а в будинку №5 по провулку Сільськогосподарський у м. Одесі за ОСОБА_2.

Позовна заява надійшла до судді 12.09.2017 року. Як вбачається з позовних вимог, позов містить три вимоги немайнового характеру, але судовий збір позивачем не сплачений.

Разом з тим, статті 119 та 120 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача. Так ч. 5 ст. 119 ЦПК України визначає, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст. 4 Закону, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі (в редакції Закону № 1774-VIII від 06.12.2016).

Згідно з положеннями ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» - з 1 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу становить 1600 гривень.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, в редакції станом на 11.09.2017 року, судовий збір за подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640 грн..

За приписами статті 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Таким чином, позивачу за подачу даного позову необхідно було сплатити судовий збір з урахуванням відповідних вимог законодавства на загальну суму 1920 грн. (по 640 грн. за кожну вимогу).

Разом з позовною заявою позивачкою було заявлено клопотання, за яким просила відстрочити сплату судового збору за даним позовом. Посилалась на те, що сума судового збору 1920 грн. (по 640 грн. за кожну вимогу немайнового характеру) є значною для неї, оскільки набагато перевищує розмір її щомісячної пенсії. Надала до суду довідку управління ПФУ в Приморському районі м. Одеси від 11.09.2017 року, згідно якої розмір її пенсії становить 1547 грн.

Згідно з ч.1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Аналогічна правова норма передбачена у ст.. 8 Закону України «Про судовий збір», згідно якої, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

За роз'ясненнями пункту 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Якщо строк (строки), на який (які) судом було відстрочено або розстрочено сплату судового збору, закінчився, а таку сплату не здійснено, суд з урахуванням конкретних обставин справи може своєю ухвалою продовжити цей строк (але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі - частина перша статті 82 ЦПК), або звільнити сторону від сплати судового збору, або стягнути несплачену суму судового збору при ухваленні судового рішення.

З позовної заяви суд вбачає, що позивачка є людиною похилого віку (ІНФОРМАЦІЯ_1), отримує пенсіє за віком. Згідно довідки органу пенсійного фонду України від 11.09.2017 року, пенсія позивачки становить 1547, 15 грн..

Таким чином, з урахуванням викладеного суд приходить до висновку про можливість часткового задоволення клопотання ОСОБА_1 та вважає за можливе відстрочити сплату судового збору за двома вимогами немайнового характеру на суму 1280 грн., але не більше ніж на три місяці.

При цьому, позивачці необхідно сплатити судовий збір за одну з трьох немайнових вимог на суму 640 грн..

Так, відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статях 119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, враховуючи часткове задоволення клопотання позивачки щодо відстрочки сплати судового збору, суддя залишає позовну заяву ОСОБА_1 без руху, і надає позивачу строк для усунення недоліків (для сплати судового збору за одну немайнову вимогу), який не може перевищувати пяти днів, з дня отримання копії ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про відстрочку сплати судового збору задовольнити частково.

Відстрочити ОСОБА_1 сплату судового збору у розмірі 1280 гривень, але не більше ніж на три місяці.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа приватний нотаріус ОМНО ОСОБА_3, про визнання недійсними шлюбу та договору дарування - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків позовної заяви у пять днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк, виконає вимоги, визначені статтями 119, 120 ЦПК України, позовна заява буд вважається поданою в день первісного її подання до суду, та буде призначена до розгляду у судове засідання, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Домусчі Л.В.

"12" вересня 2017 р.