Справа № 463/4913/16-ц
Провадження № 2/463/517/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2017 року Личаківський районний суд м. Львова

в складі: головуючого судді Леньо С. І.

з участю секретаря Станько Р.О.

позивача ОСОБА_1

представників третіх осіб ОСОБА_2, ОСОБА_3

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, треті особи ОСОБА_4, Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Львівського обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України», ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання недійсними результатів електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачів, який у встановленому законом порядку уточнив, та в кінцевому, просить ухвалити рішення, яким визнати недійсними результати електронних торгів з реалізації предмета іпотеки: нежитлових приміщень, що позначені на плані 86-29, з 86-32 по 86-42, з 86-45 по 86-53 загальною площею 333,6 кв.м., що розташовані у АДРЕСА_1, проведених 21-23.09.2016р., реєстраційний номер лота 167116, які оформлені протоколом № 218185 проведення електронних торгів, сформованим 08.12.2016р.; визнати недійним протокол № 218185 проведення електронних торгів, сформований 08.12.2016р. з реалізації предмета іпотеки: нежитлових приміщень, що позначені на плані 86-29, з 86-32 по 86-42, з 86-45 по 86-53 загальною площею 333,6 кв.м., що розташовані у АДРЕСА_1, проведених 21-23.09.2016р., реєстраційний номер лота 167116; визнати недійсним акт державного виконавця ВПВР Управління ДВС ГТУЮ у Львівській області про реалізацію предмета іпотеки від 21.12.2016р., затверджений начальником ВПВР Управління ДВС ГТУЮ у Львівській області.

В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що 21-23.09.2016р. проведено примусову реалізацію нежитлових приміщень, що позначені на плані 86-29, з 86-32 по 86-42, з 86-45 по 86-53 загальною площею 333,6 кв.м., що розташовані у АДРЕСА_1, реєстраційний номер лота 167116. Про проведення вказаних торгів дізнався 15.09.2016р. на офіційному сайті ДП СЕТАМ та вирішив прийняти в них участь зі стартовою ціною лота 2 288 500 грн. Подав заявку та сплатив гарантійний внесок, після чого став учасником цих торгів, однак під час їх організації та проведення відповідач допустив порушення вимог чинного законодавства. Організатором торгів - ДП «Сетам» не було забезпечено можливості ознайомитись з майном, що реалізується. Майно, як зазначено на офіційному сайті знаходиться у зберігача, однак за місцем знаходження такого майна йому повідомили, що воно належить різним власникам. Залишивши свої контактні дані, через деякий час йому зателефонував зберігач майна, який повідомив що не має можливості показати відчужувані приміщення, оскільки не є їх власником та не має технічної документації. Державний виконавець в свою чергу, який виставив майно на прилюдні торги в цей час перебував у відпустці. Крім того, в інформаційному повідомленні про лот не було вказано передбачених законодавством відомостей про лот, які для нього мали важливе значення для прийняття участі в торгах та визначення максимальної цінової пропозиції. 20.09.2016рю направив організатору торгів відповідного листа, в якому просив надати відомості про зберігача, контактні телефони, адресу ДВС та реквізити рахунку, на який у разі визнання переможцем необхідно перерахувати кошти за придбане майно, номер виконавчого провадження, призначення об'єкта, відомості про земельну ділянку. 29.09.2016р. до нього зателефонував працівник організатора торгів та повідомив, що в інформаційному повідомленні вказано лише ті відомості, які надані державним виконавцем. Відсутність такої інформації обмежило його як учасника торгів, оскільки за таких обставин не міг отримати усі характеристики майна яке реалізовувалось. Незважаючи на відсутність такої інформації, вирішив прийняти участь в торгах. З 21 по 23 вересня 2016р. приймав участь в торгах, зробивши кілька ставок. 23.09.2016р. о 16.59 год. 15 сек. зробив останню ставку та після цього, з незалежних від нього причин не зміг робити всі наступні ставки. Звернувся з відповідною заявою до організатора торгів, на що останній повідомив, що інші учасники торгів не зробили цінових пропозицій і тому він не зміг перевищити свою ставку, а натомість міг використати особливу ставку. Такої ставки він не робив, оскільки не був впевнений, що використавши її стане переможцем торгів, а на той час учасник № 6 вже здійснив особливу ставку. Вважає, що не забезпечення організатором торгів можливості зробити цінову пропозицію за допомогою кроку торгів унеможливило його подальшу участь в торгах, через що просить визнати їх недійсними.

В судовому засіданні позивач підтримав заявлені вимоги. Крім вищенаведеного, додатково пояснив, що в процесі реалізації спірного майна, переможцем визнано четвертого учасника прилюдних торгів, оскільки троє попередніх учасників, які почергово визнавались переможцями відмовлялись сплатити визначену суму. В такому випадку, згідно вимог чинного законодавства, якщо другий учасник відмовиться сплатити визначену суму торги визнаються такими, що не відбулись. Сам він, будучи одним із переможців торгів, який не сплатив визначену суму, відмовився це робити оскільки втратив інтерес. Первинно, мав намір придбати вказане майно для його подальшого відчуження. Просить позов задовольнити.

Представник відповідача - ВПВР Управління ДВС ГТУЮ у Львівській області в судове засідання не з'явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причин неявки не повідомив. Попередньо, скерував до суду письмові заперечення проти позову в яких вказує, що при здійсненні передачі на реалізацію спірного майна державним виконавцем в повному обсязі дотримано вимоги чинного законодавства. Тому, в задоволенні позову просить відмовити.

Представник відповідача - ДП «СЕТАМ» в судове засідання також не з'явився, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином. Скерував до суду письмові заперечення проти позову, в яких вказує, що організатор торгів не здійснює перевірки документів на відповідність вимогам законодавства. Така перевірка здійснюється органами виконавчої служби, після чого, у разі встановлення відповідності передаються організатору для внесення інформації про проведення електронних торгів у систему. ДП «СЕТАМ» не було зберігачем майна, а відтак жодним чином не порушило права позивача на ознайомлення з відчужуваними приміщеннями. Зберігач майна призначається державним виконавцем, однак дії останнього, і зокрема в частині призначення зберігача не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними. Крім того, позивач не довів яким чином описані ним порушення вплинули на його права. Просить в задоволенні позову відмовити, а справу слухати у його відсутності.

Представник третьої особи - ПАТ «Державний ощадний банк України» згідно належної довіреності від 01.02.2017р. ОСОБА_3 проти обґрунтованості позову заперечив. Первинно, переможцем спірних торгів визнано ОСОБА_7, яка є дружиною позивача. У зв'язку з несплатою нею ціни продажу, переможцем електронних торгів оголошено наступного учасника - позивача у справі. Останній також не сплатив ціни продажу, у зв'язку з чим переможцем оголошено наступного учасника, який теж не здійснив оплати вартості майна, у зв'язку з чим переможцем оголошено четвертого учасника електронних торгів, який сплатив визначену суму. Можливість ознайомлення з відчужуваними приміщеннями у позивача була, оскільки останній неодноразово представляв колишнього власника спірного майно в різних судових інстанціях. Незважаючи на це, сам по собі факт неналежного повідомлення учасника торгів про їх проведення не може бути самодостатньою підставою для визнання таких торгів недійсними. Враховуючи те, що позивач оголошувався переможцем спірних торгів, мав можливість здійснити оплату вартості предмета іпотеки і в кінцевому, стати його власником, вважає неможливим факт порушення його прав і тому, в задоволенні позову просить відмовити.

Представник третьої особи ОСОБА_8, згідно належної довіреності від 30.11.2016р. ОСОБА_2 проти обґрунтованості позову також заперечив з підстав, які є аналогічними тим, що навів представник ПАТ «Державний ощадний банк України». Також вважає, що права позивача жодним чином не можуть вважатись порушеними, оскільки останній визнавався переможцем електронних торгів та мав можливість набути спірне майно у власність за ціною, яка дорівнювала його ставці. Просить в задоволенні позову відмовити.

Треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_9, ОСОБА_6, ОСОБА_7 в судове засідання не з'явились, хоча про дату, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причин неявки не повідомили. Враховуючи обсяг зібраних доказів, який є достатнім для ухвалення законного та обґрунтованого рішення, суд вважає можливим розглянути справу у відсутності осіб, які не з'явились.

Заслухавши пояснення позивача та представників третіх осіб, дослідивши матеріали справи, оцінивши в сукупності зібрані докази та ухвалюючи рішення у відповідності до вимог ст. 215 ЦПК України, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову належить відмовити виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 21-23.09.2016р. Державним підприємством «СЕТАМ» проведено електронні торги з реалізації предмета іпотеки: нежитлових приміщень, що позначені на плані 86-29, з 86-32 по 86-42, з 86-45 по 86-53 загальною площею 333,6 кв.м., що розташовані у АДРЕСА_1, реєстраційний номер лота 167116.

Законом України «Про виконавче провадження» від 21.04.1999р. № 606-XIV в редакції Закону України «Про внесення змін до Закону України «Про виконавче провадження» та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення процедури примусового виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб)» № 2677-VI від 04.11.2010р. з наступними змінами, який був чинним на момент проведення електронних торгів (далі Закон України «Про виконавче провадження» № 606-XIV (в редакції, чинній на момент проведення електронних торгів) визначались загальні правові основи організації та діяльності державної виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також учасників виконавчого провадження, закріплює їхні права та обов'язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження (ст. ст. 1, 2, 6, 12 Закону).

Питання щодо здійснення підготовки державним виконавцем та проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, а також реалізації арештованого майна визначені Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженої наказом МЮУ від 02.04.2012р. № 512/5, яка розроблена на виконання Закону України «Про виконавче провадження» і визначає умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до Закону, інших нормативно-правових актів підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, Верховний Суд України під час розгляду цивільної справи № 6-174цс12 сформулював правову позицію, згідно з якою роз'яснив, що складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені ч. ч. 1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів.

В постанові № 6-174цс12 від 13.02.2013р. Верховний Суд України зазначив, що Закон України «Про виконавче провадження» та Інструкція не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, як і ст. 650 ЦК України, такий спосіб реалізації майна, як його продаж на прилюдних торгах, і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими визначається порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» № 606-XIV, Майно, на яке накладено арешт, за винятком майна, зазначеного в частині восьмій статті 57 цього Закону, передається на зберігання боржникові або іншим особам (далі - зберігач), призначеним державним виконавцем, під розписку в акті опису. Копія акта опису майна видається боржнику, стягувачу, а в разі якщо обов'язок зберігання майна покладено на іншу особу, - також зберігачу.

Згідно п. 5 Розділу ІІ Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом МЮУ від 22.12.2015р. № 2710/5, який був чинним на момент проведення спірних електронних торгів, ознайомлення з майном, яке передане на зберігання боржнику або членам його сім'ї, здійснюється за фото- та/або відеоматеріалами, розміщеними в інформаційному повідомленні про електронні торги.

З огляду на те, що майно передавалось на зберігання боржнику, чого учасники процесу не оспорюють, мотиви позову про бездіяльність організатора торгів щодо незабезпечення ознайомлення з майном шляхом надання безпосереднього доступу слід визнати безпідставним.

Згідно витягу з офіційного сайту організатора (а.с.10), на такому розміщені фотоматеріали реалізовуваного майно.

Під час розгляду цивільної справи № 6-1884цс15 Верховний Суд України сформулював правову позицію 18.11.2015р., згідно з якою роз'яснив, що сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Відповідно до п. 3 Розділу VII згаданого вище Порядку, якщо переможець електронних торгів відмовився від підписання протоколу, наступний учасник, що запропонував найвищу ціну, але не нижчу за початкову ціну продажу, оголошується переможцем електронних торгів. За його відсутності або відмови електронні торги оголошуються такими, що не відбулися.

Згідно протоколу проведення електронних торгів № 205289 (а.с.191-194), у зв'язку з невнесенням суми за придбане майно попередньо визначеним переможцем, таким визнано позивача. Останній в судовому засіданні підтвердив, що визначена ціна продажу предмета іпотеки ним не внесена.

З урахуванням частини першої статті 3 Цивільного процесуального кодексу України, частини першої статті 15 Цивільного кодексу України правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, яким надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, невизнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Враховуючи ту обставину, що позивач визнавався переможцем спірних електронних торгів за запропонованою ним ціною, однак не сплатив визначеної суми, немає підстав для висновку, що права останнього зазнали обмежень, що в свою чергу, виключає можливість задоволення позовних вимог.

Враховуючи відсутність порушеного права позивача, у відповідності до абз. 2 ч. 1 ст. 360-7 ЦПК України суд вважає за можливе відступити від правової позиції, викладеної Верховним Судом України під час розгляду цивільної справи № 6-2567цс16, оскільки визнання електронних торгів недійсними є способом захисту саме порушеного права. У випадку, якщо права особи обмежень не зазнали, такі не підлягають захисту у вказаний спосіб.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 10, 60, 61, 88, 169, 209, 212-215,218 ЦПК України, ст. ст. 3, 15, 16, 203, 215, 216, 650 ЦК України, Законом України «Про виконавче провадження» № 606-XIV, суд, -

в и р і ш и в:

В позові ОСОБА_1 до Державного підприємства «СЕТАМ», Відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Львівській області, треті особи ОСОБА_4, Публічне акціонерне товариство «Державний ощадний банк України» в особі Львівського обласного управління ПАТ «Державний ощадний банк України», ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 про визнання недійсними результатів електронних торгів, протоколу проведення електронних торгів, акту державного виконавця про реалізацію предмета іпотеки - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Личаківський районний суд м. Львова шляхом подачі апеляційної скарги в порядку та строки передбачені ст. ст. 294, 296 ЦПК України.

Суддя: Леньо С. І.