У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2017 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Морозов В.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Черкаська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа: Черкаська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно.

В резолютивній частині позовної заяви ОСОБА_1 ставиться вимога про звільнення від сплати судового збору.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає , що вищевказана вимога не підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. визначено, що відповідно до ст. 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану, тобто фізичної або юридичної особи. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Суд зауважує, що вимога про звільнення від сплати судового збору викладена позивачем як позовна, а не заявлена окремим клопотанням. Як вбачається з матеріалів справи, в останній відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_1 крім отримуваної пенсії немає інших джерел доходів або не перебуває на утриманні інших осіб. Також останньою не подано будь-яких інших доказів, які можуть бути визнані судом достатньою підставою для звільнення від сплати судового збору.

Посилання позивача на ч. 3 ст. 82 ЦПК України, як на підставу звільнення від сплати судового збору є безпідставними, необґрунтованими і такими, що не підлягають до задоволення.

ОСОБА_1 необхідно сплатити судовий збір за 3 вимоги майнового характеру та надати до суду оригінал документу про сплату.

п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 визначає, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Згідно положень ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (не менше 640 грн., але не більше 8000 грн).

Крім того, всупереч п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не визначено ціну позову щодо вимог майнового характеру. Оскільки до предмету спору відносяться домоволодіння та земельні ділянки, ОСОБА_1 необхідно надати технічний паспорт на будинок з поточною проведеною інвентаризацію або висновок експерта про оцінку вартості домоволодіння на даний час, а також провести грошову оцінку земельних ділянок та надати до суду відповідний документ.

Суд додатково просить позивача уточнити резолютивну частину позовної заяви, зокрема чи ОСОБА_1 ставляться вимоги про визнання права власності в порядку спадкування чи визнання права власності з інших підстав.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-121 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 79, 82,119-121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Черкаська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності на нерухоме майно - залишити без руху.

Надати позивачу строк усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В. В. Морозов