"18" травня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод,
Позивач звернулася до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що вона є власником квартири АДРЕСА_1. В спірній квартирі зареєстровані відповідачі, однак в квартирі вони не проживають, речі їх відсутні, житлом не цікавляться. Наявність реєстрації відповідачів, які в спірній квартирі не проживають, порушує її (позивача) як власника нерухомого майна. У зв'язку з чим вона була змушена звернутися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивач не з'явилася, представник позивача надав заяву про розгляд справи за його відсутності та задоволення уточнених позовних вимог в повному обсязі, не заперечував щодо прийняття заочного рішення в разі неявки відповідачів в судове засідання.
Відповідачі в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце слухання справи сповіщалися згідно норм процесуального законодавства, заяв про розгляд справи за їх відсутності до суду не подавали, що дає підстави прийняти рішення по суті спору без присутності відповідачів, по доказам, наданим стороною позивача.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.
В суді встановлено, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 07.11.2016 року.
Відповідно до довідки форми 3, виданої КК «Центр комунального сервісу» від 17.05.2017 року, в спірній квартирі зареєстровані відповідачі - ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4.
Відповідачі є сторонніми особами по відношенню до позивача.
Згідно актів від 16.12.2015 року та 10.11.2016 року, засвідчених ЖЕД № 404, слідує, що відповідачі за спірною адресою фактично не проживають з 01.01.2007 року по сьогоднішній день.
Відповідно до ч. 2 ст. 386 Цивільного кодексу України, власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню.
Відповідно до ч. 1 ст. 319 Цивільного кодексу України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Відповідно до ст. 391 Цивільного кодексу України, власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном.
По даній справі встановлено, що відповідачі тривалий час в спірній квартирі не проживають, їх речі відсутні.
Відсутні і будь-які дані щодо не проживання відповідачів в спірній квартирі з поважних причин чи щодо чинення перешкод в їх проживанні. Будь-яких доказів на спростування доводів позивача відповідачі до суду не надали.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 319, 386, 391 ЦК України, ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228, 233, 294 ЦПК України, суд,
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про усунення перешкод - задовольнити.
Усунути перешкоди ОСОБА_1 з боку ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 шляхом зняття їх з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_2.
Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення не було подано.
Суддя: