Справа № 591/6705/16-ц
Провадження № 2/591/721/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 травня 2017 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:
головуючого: судді Бурда Б.В. при секретарі: Гребенькової О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення коштів за кредитним договором, -
Представник позивача в судове засідання не зявився. Від нього поступила заява про розгляд справи у його відсутність, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання сторони не зявився. Про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. На підставі ст. 224 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
У звязку з неявкою сторін у судове засідання, відповідно до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено, що позивач та відповідач 08.07.2013 року уклали договір про відкриття карткового рахунку, відповідно до якого відповідач отримав кредитний ліміт у розмірі 900 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі визначеному «Тарифами Банку». За умовами договору відповідач мав повертати кредит та сплачувати відсотки за користування ним.
Вказані обставини підтверджуються копією заяви, Умовами та правилами надання банківських послуг, а також поясненнями відповідачу у судовому засіданні.
В порушення вимог Договору відповідач належним чином не виконує умови договору .
В Анкеті-заяві про приєднання до Умов та правил надання банківських послуг у Приватбанку (а.с. 8) мається підписане відповідачем застереження про ознайомлення з памяткою клієнта, тарифами банку та Умовами та правилами надання банківських послуг у Приватбанку та погодження з їх умовами.
Пунктом 1.1.5 Умов … встановлений обовязок позичальника сплатити пеню за кожен день прострочення виконання зобовязання. Відповідно до довідки про умови кредитування позичальник має сплатити пеню в розмірі (базова процентна ставка)/30 за кожен день прострочення.
З розрахунку наведеного позивачем, підстав не довіряти якому у суду не має, розмір пені за період прострочення становить 3100 грн.
Згідно ст. ст. 526, 530 ч.1 ЦПК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться; якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін).
Відповідно ч.1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.
Позивачем також заявлена вимога про стягнення з відповідача штрафів в сумі 500 грн. (фіксована частина), штрафу в сумі 807,75 грн. (процентна складова).
Умови кредитування, які визначені у вказаній вище довідці, окрім звичайної пені передбачено нарахування штрафу за порушення строків платежів по будь-якому грошовому зобовязанню, передбаченому договором, більше ніж на 30 днів в розмірі 500 грн. + 5 % від суми заборгованості по кредитному ліміту.
Цивільно-правова відповідальність це покладення на правопорушника основаних на законі невигідних правових наслідків, які полягають у позбавленні його певних прав або в заміні невиконання обовязку новим, або у приєднанні до невиконаного обовязку нового додаткового.
Покладення на боржника нових додаткових обовязків як заходу цивільно-правової відповідальності має місце, зокрема, у випадку стягнення неустойки (пені, штрафу).
Відповідно до статті 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобовязання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (частина друга статті 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобовязання за кожен день прострочення виконання (частина третя статті 549 ЦК України).
За положеннями статті 61 Конституції України ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Враховуючи вищевикладене та відповідно до статті 549 ЦК України штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне (при цьому пені двічі) застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобовязань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення. (Правова позиція Верховного Суду України у справі № 6-2003цс15).
ПАТ КБ «ПриватБанк» надано суду докази про порушення відповідачем умов кредитного договору, яке полягає у несплаті щомісячних платежів на погашення кредиту та процентів.
В той же час за це порушення банком нараховано окрім наведеної раніше пені (в сумі 3100 грн.) також штрафи, що відповідно до наведеної правової позиції Верховного Суду України, яка має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції, є подвійною цивільно-правовою відповідальністю за одне і те саме порушення.
У звязку з викладеним суд вважає, що відсутні підстави для покладення на відповідача обовязку сплатити штрафи.
У звязку з частковим задоволенням позову, з відповідача на користь позивача підлягають стягненню понесені по справі судові витрати пропорційно задоволеній частині вимог у розмірі 1281,54 грн. (93 % від 1378 грн. судового збору)
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 15, 15-1, 30, 62, 75, 76, 203, 224 ЦПК України, суд
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк задовольнити частково.
В задоволенні позову в іншій частині відмовити за необґрунтованістю вимог.
Відповідач протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може подати до Зарічного районного суду м. Суми заяву про його перегляд.
Рішення суду може бути оскаржено позивачем до Судової палати у цивільних справах апеляційного суду Сумської області через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення суду (для осіб, що не були присутні при проголошення рішення, в той же строк з часу вручення копії рішення) апеляційної скарги.

Суддя