Справа № 417/3934/17
Провадження № 2/417/167/17
РІШЕННЯ (ЗАОЧНЕ)

Іменем україни

"23" травня 2017 р. с. Марківка Луганської області

Марківський районний суд Луганської області в складі:

головуючого судді Шкирі В. М.

за участі секретаря судового засідання Грибєнік О.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду с. Марківка Луганської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Весняненської сільської ради про визначення додаткового стоку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

27.03.2017 позивач звернулася до суду з позовом до Весняненської сільської ради про визначення додаткового стоку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Свої вимоги обгрунтовує тим, що 16.03.2016 померла її мати ОСОБА_2, постійна мешканка с. Весняне Слов'яносербського району Луганської області.

Після її смерті відкрилась спадщина на недоотриману пенсію, яка їй була невиплачена Управлінням ПФУ в м. Сєвєродонецьку.

Спадкоємцями на спадкове майно померлої ОСОБА_2 є вона її донька. Інших спадкоємців немає.

В січні 2017 року вона звернулася з заявою до державного нотаріуса Слов'яносербської державної нотаріальної контори Луганської області з метою оформлення спадщини, що належала спадкодавцю, але їй було відмовлено у вчиненні ноторіальної дії у зв'язку з пропуском шестимісячного строку.

Вважає, що строк пропущений з поважних причин, оскільки вона проживала на непідконтрольній укранській владі території, де проводилися бойові дії та змогла виїхати звідти лише в січні 2016 року.

Позивач в судове засідання не з'явилась, надіслала заяву про розгляд справи у її відсутність,просила задовольнити позовні вимоги (а.с.17,31).

Відповідач в судові засідання, призначені на 18.04.2017 та на 23.05.2017 не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином - через оголошення на офіційному веб-порталі "Судова влада" на веб-сайті Марківського районного суду в розділі "Справи Словяносербського районного суду", оскільки відповідач зареєстрований на тимчасовонепідконтрольній території України куди підприємством поштового звязку "Укрпошта" не здійснюється доставка поштової кореспонденції

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Тому зі згоди позивача суд вважає можливим провести заочний розгляд справи у відсутність сторін та ухвалити заочне рішення у справі, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.

26.09.2016 згідно ст.225 ЦПК України, без виходу суду до нарадчої кімнати, постановлено ухвалу про заочний розгляд справи з занесенням до журналу судового засідання.

В силу положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши позовну заяву та дослідивши письмові докази по справі, встановив наступні обставини та визначив відповідні правовідносини.

16 березня 2016 року померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ЕД №498084 виданим Северодонецьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Луганській області від 20.01.2017 та копією рішення Сєвєродонецького міського суду Луганської області від 20.01.2017 у спрові № 428/12217/16-ц про встановлення факту смерті ОСОБА_2 (а.с.9, 11).

Згідно свідоцтва про народження серії ІV-УР №1674009, виданого Криничанською сільською радою Фрунзенського району Луганської області ОСОБА_2 є матір'ю ОСОБА_3, яка в результаті шлюбу з ОСОБА_4 змінила прізвище на «Коваль», що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб. (а.с.5, 6).

Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру у спадковому реєстрі відсутні відомості щодо спадкоємців ОСОБА_2 (а.с.29)

Таким чином судом встановлено, що ОСОБА_1 є єдиною спадкоємицею першої черги після померлої матері - ОСОБА_2

Суд вирішуючи спір по суті виходить з наступного.

Відповідно до статей 10, 11 ЦПК України сторони користуються рівними правами щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи і розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно зі ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень крім випадків встановлених цим кодексом.

Статтею 1218 ЦК України встановлено, що до складу спадщини входять всі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об'єкти нерухомості, в тому числі земельну ділянку, є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством порядку.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Згідно ст. 1270 ЦК України заява про прийняття спадщини подається протягом шести місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Згідно з ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Як вбачається з матеріалів справи спадкодавець ОСОБА_2 померла 16.03.2016, а отже граничний строк для подання заяви про прийняття спадщини відповідно до ст. 1270 ЦК України сплинув 16.09.2016.

Згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 26.01.2017, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона в шестимісячний строк після смерті матері до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини не звернулася. (а.с.10).

Згідно довідки про взяття на облік внутрішньо переміщеної особи від 23.12.2014 №919024973 ОСОБА_1, яка зареєстрована в ІНФОРМАЦІЯ_1 (Кіровськ) Луганської області тимчасово перемістилася в м. Сєвєродонецьк Луганської обюласті. Довідка видана 21.09.2016. (а.с.8).

Таким чином, судом встановлено, що у визначений законом шестимісячний строк позивач не подала заяви до нотаріальної контори для прийняття спадщини, у зв'язку із чим не може оформити належним чином свої спадкові права.

Заявляючи вимоги щодо встановлення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, позивач посилається на те, що раніше не звернулася з заявою про прийняття спадщини, оскільки постійно проживала на тимчасово окупованій території України та змогла отримати свідоцтво про смерть матері лише 20.01.2017 року після рішення суду про встановлення фату смерті ОСОБА_2 .

Статтею 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 року №7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Зважаючи на те, що позивач по справі отримала підтверджуючі документи про смерть матері лише 20.01.2017 після звернення до суду про встановлення факту її смерті на непідконтрольній території України, тому на думку суду, можливо визнати поважною причиною пропуск строку для прийняття спадщини, оскільки в позасудовому порядку, будь-яким іншим способом, реалізувати своє право на зазначену спадщину не має, а вона є єдиною спадкоємицею.

Згідно зі ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує, у тому числі, питання щодо розподілу між сторонами судових витрат.

Згідно ч.1 ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Понесення позивачем судових витрат підтверджується квитанцією № 29 від 27.03.2017 про сплату судового збору в сумі 640 грн. 00 коп., а тому вона підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 174, 212-215, 218, ЦПК України, ст.ст.1217, 1270, 1272 ЦК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Весняненської сільської ради про визначення додаткового стоку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої 16 березня 2017 року, тривалістю 60 (шістдесят) календарних днів з дня набрання чинності цього рішення.

Стягнути з Весняненської сільської ради Слов'яносербського району Луганської області на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок) гривень 00 копійок.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Позивач має право оскаржити заочне рішення суду в загальному порядку передбаченому ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Луганської області шляхом подання апеляційної скарги через Марківський районний суд Луганської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя В.М.Шкиря