Справа № 308/4736/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

22.05.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, до виконавчого комітету Холмківської сільської ради Ужгородського району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, звернулася в суд з позовною заявою до виконавчого комітету Холмківської сільської ради Ужгородського району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування.

У відповідності до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 року свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Позовна заява не відповідає вимогам п. п. 5, 6 ч. 2, ч. 4 ст. 119 ЦПК України, оскільки не зазначено і не додано доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування, а саме про неможливість (відмову) в нотаріальному порядку оформити право на спадщину (відсутнє зазначення реквізитів постанови нотаріуса про відмову у вчиненні відповідної нотаріальної дії).

Крім того, позовна заява не відповідає вимогам п. 4 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру, до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

У пункті а) ч. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 року розяснено, що вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно з абзацом 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 грн.

Таким чином, в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати до позовної заяви оригінал документу, що підтверджує його сплату за вимогу майнового характеру у відсотковому співвідношенні до ціни позову за ставкою, визначеною ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

При цьому, як вбачається з прохальної частини позовної заяви, позивач просить звільнити її від сплати судового збору.

В обґрунтування звільнення від сплати судового збору позивач у позовній заяві посилається на те, що у неї відсутні доходи, вона ніде не працює, що підтверджується копією її трудової книжки з записом про звільнення з посади прибиральниці шкільних приміщень 14.07.2016 року, яка долучена нею до позовної заяви, пенсії за віком не отримує.

Згідно зі ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Крім того, у пункті 29 постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року розяснено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Статтею 129 Конституції України встановлено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Перевіривши доводи позивача про звільнення від сплати судового збору, вважаю, що підстави для звільнення від сплати судового збору за подання до суду позовної заяви відсутні, оскільки позивачем не доведено та не підтверджено доказами, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору.

Також, позивач не відноситься до переліку осіб, відносно яких ст. 5 Закону України «Про судовий збір» встановлені пільги щодо сплати судового збору.

Таким чином, враховуючи викладені обставини позивачу необхідно сплатити судовий збір.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно з розясненнями, наданими у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи наведене, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якої діє представник адвокат ОСОБА_2, до виконавчого комітету Холмківської сільської ради Ужгородського району, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на стороні позивача приватний нотаріус Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4