Справа № 675/207/17
Провадження № 2/675/310/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2017 року м. Ізяслав

Суддя Ізяславського районного суду Хмельницької області Демчук П.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями в порядку спадкування та виділення майна в натурі,

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями в порядку спадкування та виділення майна в натурі.

За змістом ч. 1 ст. 3, ч. 1 ст. 118 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

За змістом ч.ч. 1, 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленому законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відповідному співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року становить 1600 грн.

Згідно п. 2, 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна .

Відповідно до п.п. 15, 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2017 р. № 10 пунктами 1 і 2 частини першої статті 80 ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з підпунктом 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятоюстатті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 р. подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

З позовної заяви встановлено, що позивачем подано до суду позовну заяву, яка містить кілька самостійних вимог майнового характеру , та додано до позовної заяви квитанцію, яка підтверджує сплату судового збору в розмірі 640 грн.

Таким чином, позивачу необхідно належним чином сплатити (доплатити) судовий збір та надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору у відповідному розмірі відповідно до кількості заявлених вимог.

Згідно вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 -120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача по справі і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

На підставі викладеного, приходжу до висновку, що дану позовну заяву слід залишити без руху та надати строк для усунення недоліків, протягом якого позивачу необхідно: подати до суду позовну заяву відповідно до вимог ст. 119 ЦПК України, в якій зазначити ціну позову, додати довідку про вартість нерухомого майна, додати квитанцію про сплату судового збору у відповідному розмірі відповідно до вимог майнового характеру, подати до суду копію позовної заяви відповідно до кількості відповідачів.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на частину житлового будинку з господарськими будівлями в порядку спадкування та виділення майна в натурі, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків терміном пять днів з дня отримання ухвали та роз'яснити, що в разі невиконання розпорядження суду у встановлений строк, заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.В.Демчук