Справа №359/1708/17
Провадження №2/359/1280/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого Борця Є.О.,

при секретарі судового засідання Гомолі О.А.,

за участю представника позивача ОСОБА_1,

розглядаючи в приміщенні суду у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики,

встановив:

В березні 2017 року ОСОБА_2 звернувся до суду з вказаним позовом: просить стягнути з ОСОБА_3 борг за кредитним договором в розмірі 112844 гривень 97 копі-йок.

Крім того, ОСОБА_2 подав заяву про забезпечення позову (а.с.15) та обґрунто-вує її тим, що відповідач не має значних доходів, 21 лютого 2017 року його підприємниць-ка діяльність була припинена. ОСОБА_3 може відчужити його майно у власність інших осіб. Ця обставина унеможливить виконання рішення суду. Тому ОСОБА_2 просить накласти арешт на все майно відповідача.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 підтримує заяву та просить суд задовольнити її.

ОСОБА_3 не зявився у судове засідання. Він у встановленому порядку по-відомлений про час та місце розгляду цивільної справи. Ця обставина підтверджується телефонограмою №253 від 16 травня 2017 року (а.с.30).

Вислухавши пояснення представника позивача та дослідивши письмові докази, суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до ч.3 ст.151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України в п.4 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна за-гроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно №81178225 від 24 лютого 2011 року (а.с.16-18) вбачається, що ОСОБА_3 є власни-ком 1/3 частки в земельних ділянках площею 3,8334 га з кадастровим номером 5920683 900:02:001:0045, площею 2,7415 га з кадастровим номером :02:001:0046 та площею 1,095 га з кадастровим номером :02:001:0047 з цільовим призначен-ням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташованих на терито-рії Кальченківської сільської ради Білопільського району Сумської області.

Однак ОСОБА_2 не надав жодного доказу на підтвердження того, що з метою ухилення від виконання рішення суду ОСОБА_3 вживає заходи, спрямовані на від-чуження його майна: відшуковує покупців, розміщує обяви в засобах масової інформації та веде переддоговірну діяльність тощо.

Дійсно, до заяви про забезпечення позову приєднана лише роздруківка з Єдиного державного реєстру фізичних осіб-підприємців (а.с.19-20), з якої вбачається, що 22 лютого 2017 року відповідач був знятий з обліку субєктів підприємницької діяльності в Голов-ному управлінні регіональної статистики та Бориспільському відділенні Броварської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області. Однак сама по собі ця обставина не свідчить про існу-вання реальної загрози невиконання чи утруднення виконання рішення суду.

Навпаки, з інформаційної довідки з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна №81178225 від 24 лютого 2011 року (а.с.18) вбачається, що на все майно ОСОБА_3 вже накладений арешт. Ця обставина свідчить про те, що відпо-відач не має можливості розпорядитись його майном.

З огляду на це суд вважає, що підстави для забезпечення позову шляхом повторного накладення арешту на майно ОСОБА_3 відсутні.

Керуючись п.2 ч.1, ч.3 ст.208, ч.4 ст.209, ст.210 ЦПК України, суд

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про забезпечення позову від-мовити.

Ухвала суду може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області шляхом подачі апеляційної скарги через Бориспільський міськрайонний суд протягом 5 днів з дня її оголошення.

Суддя

Бориспільського міськрайонного суду ОСОБА_4