Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/41/16-ц
Провадження № 2/280/22/17
РІШЕННЯ

Іменем України

28 квітня 2017 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області в складі :

головуючого судді Пасічного Т.З.,

при секретарі - Сьомак Л.І.,

з участю позивача ОСОБА_1

та його представників ОСОБА_2, ОСОБА_3,

відповідача - ОСОБА_4 та його представника ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Коростишева цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та майном, шляхом демонтажу вигрібної каналізаційної ями, відшкодування майнової та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та майном шляхом демонтажу вигрібної каналізаційної ями, відшкодування майнової та моральної шкоди. В обґрунтування позову зазначив наступне. Позивач проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1. По сусідству з ним за адресою: вул.Житомирська, 20-а с.Кмитів Коростишівського району проживає відповідач. У 2014 році ОСОБА_4 на своїй земельній ділянці обладнав вигрібну каналізаційну яму з водовідведенням до неї. Позивач вважає, що вказана вигрібна яма побудована з порушенням санітарних та будівельних норм, оскільки розташована на відстані 1-1,5 м. від його колодязя, стічні води з ями потрапляють до колодязя, у звязку з чим питна вода стала не придатною до використання. З кінця липня 2014 року погіршився стан здоровя сина позивача, у звязку з чим позивач звертався до лікувального закладу. Проведеним у серпні 2014 року обстеженням питної води у колодязі виявлено значне перевищення норми нітратів у колодязі. Позивач неодноразово звертався до відповідача з проханням демонтувати вигрібну яму та припинити злив стічних вод, однак відповідач ніяк не реагує. Протиправні дії відповідача призвели до того, що позивач перестав користуватися колодязєм і змушений був користуватися привозною водою, що тягне за собою додаткові матеріальні витрати. Позивач зазначає, що своїми протиправними діями заподіяв майнову шкоду, яка полягає в затратах на будівництво нового колодязя, сума якої становить 28 353,87 грн., а також моральну шкоду, розмір якої позивач оцінює в 10 000 грн.

В судовому засіданні позивач та його представник позовні вимоги підтримали повністю. Позивач в судовому засіданні пояснив, що біля його криниці ОСОБА_4 викопав вигрібну яму, вода з якої стікає до його криниці. На даний час вода для вживання не придатна. Своїми діями ОСОБА_4 позбавив позивача можливості користуватися колодязем, створив загрозу здоровю його сімї.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позовні вимоги не визнали. Позивач суду пояснив, що на даний час вигрібна яма засипана та не функціонує.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що була запрошена як депутат сільської ради до домоволодіння ОСОБА_1, для перевірки факту наявності вигрібної ями у ОСОБА_4 Через паркан який знаходиться між домоволодінням ОСОБА_1 та ОСОБА_4 вона бачила вигрібну яму на якій лежать дошки, а по фотознімках які показував ОСОБА_1 було чітко видно саму вигрібну яму та труби. Однак в якому році були виготовлені фотознімки їй не відомо.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснила, що ОСОБА_4 біля криниці ОСОБА_1 викопав вигрібну яму. На даний час вода з криниці не придатна для вживання. Останій раз бачила вигрібну яму у 2015 р. яка була прикрита.

Свідок ОСОБА_8 суду пояснила, що ОСОБА_4 біля криниці ОСОБА_1 викопав вигрібну яму. На даний час вода з криниці не придатна для вживання. Останій раз вигрібну яму бачила у 2015 р. з подвіря ОСОБА_1. Чи на даний час яма функціонує їй не відомо.

Суд, заслухавши сторони, дослідивши матеріали цивільної справи на умовах змагальності, в межах позовних вимог, приходить до висновку про те, що даний позов задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що сторони проживають в ІНФОРМАЦІЯ_2 по сусідству тривалий час.

Як вбачається, з матеріалів справи звернення ОСОБА_1 щодо забруднення питної води у колодязі заявника стічними водами з системи водовідведення будинку ОСОБА_4 перебувало на розгляді засідання комісії з розгляду звернень громадян ОСОБА_9 РДА. Згідно протоколу засідання комісії №8 від 06.08.2014 року Коростишівської РДА рекомендовано ОСОБА_4 перенести вигрібну яму на відстань, передбачену п.2.22 Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць (не менше 20 м до житлових будинків та джерел питного водопостачання) або, у разі неможливості, з огляду на розміри земельної ділянки, такого перенесення - за домовленістю з гр.ОСОБА_1 з додержанням правил добросусідства (а.с.17-18).

У відповіді прокуратури Коростишівського району, наданої на адвокатський запит, зазначено, що на виконання ухвали слідчого судді про задоволення скарги ОСОБА_1 щодо невнесення відомостей про кримінальне правопорушення розпочато досудове розслідування за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого ч.2 ст.194 КК України. Проведеними слідчими діями встановлено, що ОСОБА_1 на території свого домогосподарства обладнав криницю для питної води, глибиною 11 м. По сусідству з ОСОБА_1 проживає ОСОБА_4, який у липні 2014 року на території свого домоволодіння влаштував вигрібну яму на відстані 1 м. від криниці ОСОБА_1 Відповідно до акту сільського голови від 26.02.2015 року вбачається, що яма, розташована на території домоволодіння ОСОБА_4 є недіючою та не підключена до каналізації. У звязку з вищевикладеним 28.02.2015 року слідчим СВ Коростишівського РВ УМВС України в Житомирській області ОСОБА_10 прийнято рішення про закриття кримінального провадження на підставі п. «2» ч.1 ст.284 КПК України.

Депутатами Кмитівської сільської ради проводилися обстеження домоволодіння ОСОБА_1; з наданих суду актів депутатів вбачається, що обстеження проводилися лише домоволодіння ОСОБА_1

В акті Кмитівського сільського голови від 07.05.2015 року, складеного при обстеженні домогосподарства ОСОБА_4 зазначено, що яма дійсно закопана (а.с.24-26).

Актом депутата Кмитівської сільської ради від 21.02.2017 року проведено обстеження домоволодіння ОСОБА_1 щодо забруднення води у колодці стічними водами сусіда ОСОБА_4 було встановлено, що за парканом ОСОБА_4 каналізаційні труби, які замуровані у фундамент будинку не демонтовані, вигрібна яма ретельно замаскована.

Суд не приймає до уваги акт депутата від 21.02.2017 року та фотознімки до нього, оскільки не зазначено чиє домоволодіння на них зображено. Також не зрозуміло, яким чином було встановлено за парканом ОСОБА_4 наявність замурованих у фундамент каналізаційних труб та наявність замаскованої вигрібної ями. Суд також критично ставиться до показів свідків оскільки останій раз вигрібну яму вони бачили у 2015 р.

Відповідно до ст.ст.3,15,16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Способами захисту цивільних прав та інтересів, може бути, зокрема відшкодування моральної (немайнової) шкоди.

У відповідності до ч. 4 ст. 10 ЦПК України, суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Частиною 2 статті 386 ЦК України передбачено, що власник, який має підстави передбачати можливість порушення свого права власності іншою особою, може звернутися до суду з вимогою про заборону вчинення нею дій, які можуть порушити його право, або з вимогою про вчинення певних дій для запобігання такому порушенню

Відповідно до п.2.21 Наказу Міністерства охорони здоров"я України від 17.03.2011 року за №145 "Про затвердження Державних санітарних норм та правил утримання територій населених місць" рідкі відходи, що утворюються у житлових та громадських будівлях і спорудах за відсутності централізованого водопостачання та водовідведення, допускається зберігати у вигрібних ямах (вигребах). У разі наявності дворових вбиралень вигрібна яма може бути спільною. Вигріб повинен бути водонепроникним та мати щільно прилягаючу кришку. Об'єм вигребу розраховується виходячи з чисельності населення, що ним користується.

Суд вважає, що позивачем позов не доведено, оскільки не надано жодних доказів неправомірності дій відповідача. Посилання позивача на відповіді на його звернення не являються доказами негативного впливу, а носять лише інформаційний характер. Суду не надано будь яких висновків спеціалістів або експертів, які мають доказову силу про те, що вигрібна яма в домоволодінні ОСОБА_4 розташована з порушенням норм та правил, а також, те що експлуатація ОСОБА_4 вигрібної ями загрожує небезпеці життю, здоровю, майну позивача чи членів його сімї і діями відповідача порушені права позивача та його сімї в користуванні належною йому земельною ділянкою.

Тому в задоволенні позову в частині усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та майном, шляхом демонтажу вигрібної каналізаційної ями слід відмовити.

У відповідності до ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав.

Згідно розяснень Пленуму Верховного Суду України № 4 від 31.03.1995 р. в п. 5 постанови Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди обов'язковому з'ясуванню при вирішені спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою та протиправними діями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій сумі чи в якій матеріальній формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду ті з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

За загальними правилами відшкодування шкоди, відшкодування моральної шкоди провадиться у разі, коли незаконні дії певних осіб чи органів завдали моральної втрати громадянинові, призвели до порушення його нормальних життєвих зв'язків, вимагають від нього додаткових зусиль для організації свого життя. Моральною шкодою визнаються страждання, заподіяні громадянинові внаслідок фізичного чи психічного впливу, що призвело до погіршення або позбавлення можливостей реалізації ним своїх звичок і бажань, погіршення відносин з оточуючими людьми, інших негативних наслідків морального характеру.

Право особи на відшкодування моральної шкоди виникає за умов порушення права цієї особи, наявності такої шкоди та причинного зв'язку між порушенням та моральною шкодою. При цьому, обов'язок доведення наявності підстав для відшкодування моральної шкоди покладається на особу, що вимагає її відшкодування, що відповідає змісту ст. ст. 10, 60 ЦПК України.

Вимоги позивача про відшкодування моральної шкоди є необґрунтованими та не підлягають задоволенню судом, оскільки факт завдання позивачу моральної шкоди в результаті винних дій або бездіяльності відповідача не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні та позивачем не надано будь-яких доказів на обґрунтування, викладеного в позові.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний звязок доказів у їх сукупності, а також враховуючи, що позивачем не було надано жодних доказів на підтвердження факту заподіяння йому моральних страждань або втрат немайнового характеру, зокрема не було надано доказів в обґрунтування розміру моральної шкоди та причинно-наслідкового звязок між шкодою та незаконними діями відповідача, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позову у зв'язку з відсутністю для цього правових підстав.

Керуючись ст.ст.3,15,16, 60,61 ЦПК України, ст.ст.3,10, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

В задоволені позову ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою та майном, шляхом демонтажу вигрібної ями, відшкодування майнової та моральної шкоди-відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Коростишівський районний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні в судовому засіданні, можуть оскаржити судове рішення з дня одержання копії.

Суддя: Т.З.Пасічний