печерський районний суд міста києва
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

21 березня 2017 року Печерський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Москаленко К.О.,

при секретарі - Ольховській М.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради - про визнання права власності в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

01.08.2016 позивачі звернулися до суду з вказаним позовом до відповідача Київської міської ради, в якому просять: визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1; визнати за ОСОБА_2 право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1.

Обґрунтовуючи свої вимоги позивачі зазначають, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер їхній батько, ОСОБА_4 Після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з квартири АДРЕСА_1. Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом 1/2 частина вказаної квартири була успадкована їх матір'ю, ОСОБА_5 Інша 1/4 частина вказаної квартири залишилась не усподкованою, у зв'язку з відсутністю державної реєстрації вказаної частини майна, про що державним нотаріусом було винесено постанову про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину на 1/4 частину вказаного майна. ІНФОРМАЦІЯ_3 померла їхня мати, ОСОБА_5 Оскільки остання після відкриття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_4 не встигла прийняти спадщину у вигляді 1/4 частини, позивачі як єдині спадкоємці вважають, що до них відповідно до ст. 1276 ЦК України перейшло право на прийняття належної ОСОБА_5 частки спадщини. Вказані обставини унеможливлюють у встановленому законом порядку оформити позивачам як єдиним спадкоємцям за законом спадкові права на 1/4 частину вказаного майна. За вказаних обставин, позивачі змушені звернутися до суду за захистом своїх порушених прав.

Позивачі в судове засідання не з'явились, про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Згідно поданої представником позивача заяви, останній просив розглядати справу з його відсутності та відсутності позивачів, позовні вимоги підтримують в повному обсязі.

Відповідач, повідомлена належним чином про час та місце розгляду справи в судове засідання свого уповноваженого представника не направила, направила письмові пояснення, згідно яких просила проводити розгляд справи за відсутності представника та прийняти рішення згідно норм чинного законодавства.

Суд, на підставі ч.2 ст. 169 ЦПК України визнав можливим розгляд справи за відсутності сторін, на підставі наявних в матеріалах справи доказів.

Суд, з'ясувавши обставини справи, перевіривши їх письмовими доказами шляхом дослідження, приходить до наступного.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 14.03.1994, виданого органом приватизації державного житлового фонду заводу «Арсенал» квартира АДРЕСА_1 належала в рівних частинах ОСОБА_4, ОСОБА_6, ОСОБА_1 (а.с.18)

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про смерть. (а.с.9)

Черговість спадкування за законом передбачено Главою 86 ЦК України.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до свідоцтва про народження, позивачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є синами померлого ОСОБА_4 (а.с.17) Тобто, виходячи з положень вказаної норми позивачі входять до кола спадкоємців, які мають право на спадкування першочергово.

З матеріалів спадкової справи, відкритої 27.11.2014 Шостою Київською державною нотаріальною конторою щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 вбачається, що позивачі відмовились від належних їм часток спадкового майна.

Згідно наданих Шостою Київською державною нотаріальною конторою матеріалів спадкової справи щодо майна померлого ОСОБА_4, після його смерті відкрилась спадщина, яка складається з 1/2 частини квартири АДРЕСА_1, з яких: 1/4 частка належала померлому на підставі вищевказаного свідоцтва про право власності на житло від 14.03.1994 та 1/4 частка на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Грушею О.В. 09.01.2008.

Крім того, згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 02.07.2002, виданим державним нотаріусом Переяслав-Хмельницької державної нотаріальної контори Герасько Я., померлий ОСОБА_4 02.07.2002 прийняв спадщину за заповітом на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1. (а.с.11)

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.04.2015, виданого державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О. та зареєстрованого в Спадковому реєстрі за №3-232 дружина померлого ОСОБА_4 - ОСОБА_5 прийняла спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1. (а.с.19)

Постановою державного нотаріуса Шостої Київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О. від 24.04.2015 відмовлено ОСОБА_5 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/4 частку квартири АДРЕСА_1, яка належала ОСОБА_4 у зв'язку з відсутністю державної реєстрації на 1/4 частку вказаної квартири. (а.с.12)

Як встановлено судом і такі дані матеріали справи не містять померлий ОСОБА_4 за своє життя не встиг здійснити у встановленому законом порядку державну реєстрацію успадковану ним 1/4 частини квартири АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_10, що підтверджується свідоцтвом про смерть від ІНФОРМАЦІЯ_3, виданим відділом державної реєстрації смерті ГТУ.(а.с.10)

З наданих Шостою Київською державною нотаріальною конторою матеріалів спадкової справи щодо майна померлої ОСОБА_5 вбачається, що позивачі у встановленому законом порядку звернулися до Шостої Київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, інших спадкоємців немає.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за законом від 23.12.2016, виданого державним нотаріусом Шостої Київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О. та зареєстрованого в Спадковому реєстрі за №3-597 син померлої ОСОБА_5- ОСОБА_1 прийняв спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 22.04.2015.

Відповідно до пункту 4 підпункту 4.15 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 №296/5 видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Відповідно до пункту 4 підпункту 4.18 Глави 10 Порядку якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Виходячи з вищевикладеного, державний нотаріус Шостої Київської державної нотаріальної контори Дашко Ю.О. правомірно відмовила ОСОБА_5 у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Разом з цим, як роз'яснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму Листі від 16.05.2013 №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду справ про спадкування»: «Судами розглядаються спори про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування у тому разі, коли є документ про право спадкодавця на нерухоме майно (договір міни, купівлі-продажу, свідоцтво про право на спадщину, свідоцтво про право на житловий будинок, видане сільською радою), але документи не були зареєстровані в БТІ».

Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, в тому числі й у випадку визначення судом за позовом спадкоємця додаткового строку для прийняття спадщини.

Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Ч.1 ст. 1220 ЦК України передбачає, що спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлої.

Ч. 1 ст. 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Ч. 1 ст. 1270 ЦК України передбачає, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1276 ЦК України якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Оскільки судом встановлено, що ОСОБА_5 як спадкоємиця за законом померла після відкриття спадщини щодо майна померлого ОСОБА_4 і не встигла прийняти спадщину у вигляді 1/4 частини квартири АДРЕСА_2 у зв'язку з відсутністю державної реєстрації вказаної частини квартири, суд, виходячи з положень ст. 1276 ЦК України, дійшов висновку, що право на прийняття належної ОСОБА_5 вказаної вище частки спадщини перейшло до її спадкоємців - ОСОБА_1 та ОСОБА_2

Згідно ч.1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Як встановлено судом, позивачі, звернувшись до Шостої Київської державної нотаріальної контори Головного управління юстиції в м. Києві і не відмовившись від спадкування за законом, прийняли спадщину 1/4 частки спірної квартири після смерті ОСОБА_4

Відповідно до ч.1 ст. 1298 ЦК України свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення шести місяців з часу відкриття спадщини.

Ч.1 ст. 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Виходячи з встановлених обставин справи та враховуючи те, що позивачі є спадкоємцями першої черги, наявність документів, які підтверджують право власності на частину квартири померлому, а також, що на час звернення до суду інших спадкоємців крім позивачів на спадщину у вигляді 1/4 частини вказаної квартири немає, суд дійшов висновку про обгрунтованість позовних вимог, а тому позов підлягає задоволенню.

У зв'язку з задоволення позову, на підставі ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 551,21грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 392, 1216,1220, 1261, 1268, 1269,1270, 1276, 1298 ЦК України, ст.ст. 3, 10-11, 60, 169, 212, 214, 215, 223, 292, 294 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити

Визнати за ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 року народженя право власності в порядку спадкування за законом на 1/8 частину квартири АДРЕСА_1

Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 у відшкодування судових витрат судовий збір в розмірі 275 грн. 60 коп.

Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_2 у відшкодування судових витрат судовий збір в розмірі 275 грн. 60 коп.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Печерського

районного суду м.Києва К.О. Москаленко