Справа № 128/96/17
РІШЕННЯ

Іменем України

23 лютого 2017 року місто Вінниця

Вінницький районний суд Вінницької області

в складі:

головуючої судді: Ганкіної І.А.

при секретарі: Шеванюк О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Вінниці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. В обґрунтування своїх позовних вимог позивач вказує на те, що 02 вересня 2001 року вони зареєстрували шлюб з відповідачем по справі у Капустянській сільській раді Вінницького району Вінницької області, про що в книзі реєстраціє актів про укладення шлюбу зроблено запис № 6. Від шлюбу сторони мають дитину - ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_1 З березня 2013 рокупроживають окремо, подружні стосунки припиненні. Спільного побуту не ведуть. Також позивач вказує, що з відповідачем у них різні інтереси, уподобання, вони перестали розуміти одне одного, кожен з них живе своїм відокремленим життям, у них різні бачення ролі чоловіка та дружини в сім'ї.Збереження шлюбу в даному випадку є неможливим, його потрібно розірвати, тому звернулась до суду з даним позовом.

Сторони в судове засідання не з'явились, попередньо подали відповідні заяви.

Позивач ОСОБА_1 надала суду заяву, якою просить справу розглядати у її відсутність, позовні вимоги підтримує та просить задоволити. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «ОСОБА_2».

Відповідач ОСОБА_2 надав суду заяву, якою справу просить розглядати у його відсутність, проти задоволення позову не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, суд вважає, що справу можливо розглянути без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ч.4 ст.174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, врахувавши думку сторін, викладену у письмових заявах, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено по справі, що 02 вересня 2001 року ОСОБА_2 та ОСОБА_1 у Капустянській сільській раді Тростянецького району Вінницькій області, зареєстрували шлюб, актовий запис № 6, про що свідчить оригінал свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 від 02.03.2002 року виданого повторно (а.с. 4).

Від шлюбу сторони мають дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.5).

Відповідно до ст.112 СК України судом з'ясовано, що спільне сімейне життя у сторін не склалося через несумісність характерів та різних поглядів на життя, різні інтереси, уподобання. Кожен живе відокремленим життям. Шлюб існує лише формально, на примирення сторони не погоджуються.

Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу не можливе.

Встановленим фактам відповідають правовідносини, що регулюються Сімейним кодексом України.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

За змістом п.10 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року „Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей. Із цією метою суди повинні уникати формалізму при вирішенні позовів про розірвання шлюбу, повно та всебічно з'ясовувати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, враховувати наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя, забезпечувати участь у судовому засіданні, як правило, обох сторін, вживати заходів до примирення подружжя.

За ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

Суд прийшов до висновку, що шлюб подружжя сторін слід припинити його розірванням.

Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи, що шлюб існує лише формально, цінність шлюбних відносин була втрачена для обох сторін, тому суд вважає, що позов є обґрунтованим, та таким, що підлягає до задоволення.

Відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Позивач бажає залишити прізвище "ОСОБА_2", що відповідає вимогам закону.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, позивач не бажає стягувати з відповідача судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.104 ч.2, 105 ч.3, 110, 112, 114 ч.2 Сімейного кодексу України, ст. ст. 11, 15, 59, 60, 88,203, 209, 213, 214, 223 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 02 вересня 2001 року у Капустянській сільській раді Тростянецького району Вінницькій області, актовий запис № 06 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище дружини залишити «ОСОБА_2».

Рішення суду про розірвання шлюбу після набрання ним законної сили надіслати до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь в справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І.А. Ганкіна