Справа № 442/677/17
Провадження № 2/442/795/2017
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

22.02.2017 Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області

в складі : головуючої - судді Гарасимків Л.І.

при секретарі : Петрів В.М.

розглянувши у відкритому судовому розгляді в залі суду в м. Дрогобичі заяву заінтересованої особи ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 за участю заінтересованих осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.,

в с т а н о в и в:

В провадженні Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 за участю заінтересованих осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

До початку розгляду справи заінтересованою особою ОСОБА_1 подано заяву про відвід судді Гарасимків Л.І.

В обґрунтовування заяви про відвід судді зазначає, що суддя Гарасимків Л.І. мала заінтересованість у винесенні вироку у 2014 році по кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_5 у скоєнні злочинів передбачених ч.1 ст. 135 , ч.2 ст. 286 КК України , по якій вона проходила як потерпіла. З даним вироком вона була не згідна, оскаржувала його у вищестоящі інстанції. Ввважає, що ці факти викликають сумнів в об»єктивності та упередженості судді щодо розгляду вказаної цивільної справи.

В судове засідання сторони, які беруть участь у справі не з»явилися.

Відповідно до ст.197 ЦПК судовий розгляд проведено без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Дослідивши матеріали справи , приходжу до наступного висновку.

У контексті ст..8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

У національному законодавстві відсутні будь-які роз»яснення, щодо визначення критеріїв чи обставин, які би могли враховуватись судом при надані оцінки фактам щодо неупередженості, а саме які складові елементи повинні містити обставини, щоб можна було прийти до висновку в неупередженості.

Статтею 6 Конвенції «Про захист прав людини і основоположних свобод» (ратифікована Україною 17 липня 1997 року) визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

З огляду на основні засади і практику Європейського суду з прав людини, неупередженість (безсторонність) суду, відповідно до п.1 ст.6 вказаної вище Конвенції, повинна визначатися за критеріями субєктивними, при яких беруться до уваги особисті переконання і поведінка судді та обєктивними, які визначаються, серед інших аспектів, чи забезпечував суд відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Європейський суд стверджує, що будь-який суддя, стосовно неупередженості якого є обґрунтований сумнів, повинен заявити самовідвід.

Щодо обєктивної неупередженості, Європейський суд з прав людини у справі «Фей проти Австрії» вказав, що така полягає у відсутності будь-яких законних сумнівів в тому, що її забезпечено та гарантовано судом, а для перевірки на обєктивну неупередженість слід визначити, чи є факти, які не залежать від поведінки судді, що можуть бути встановлені та можуть змусити сумніватися у його неупередженості.

Крім цього, Європейський суд з прав людини, у справі «Гаусшильдта», рішення від 29 квітня 1989 року номер справи 11/1987/134/188, зазначив, що згідно з обєктивним критерієм, необхідно встановити, чи існують, якщо зовсім не брати до уваги особисту поведінку судді, легко зясовувані факти, які можуть ставити під сумнів його безсторонність. З цього погляду навіть виступи можуть мати певне значення. Найголовніше це довіра, яку в демократичному суспільстві повинні мати суди у громадськості і передусім, у разі кримінального провадження, в обвинуваченого. Отже, будь-який суддя, щодо безсторонності якого є законні підстави для побоювань, повинен дати відвід.

Посилання заінтересованою особою ОСОБА_1, щодо винесенні суддею вироку у 2014 році по кримінальній справі про обвинувачення ОСОБА_5 у скоєнні злочинів передбачених ч.1 ст. 135 , ч.2 ст. 286 КК України , по якій вона проходила як потерпіла., не є підставою для відводу судді, оскільки склад суду для розгляду конкретної справи в Дрогобицькому міськрайонному суді Львівської області визначається автоматизованою системою документообігу за принципом вірогідності розподілу справ під час реєстрації в суді позовних заяв, клопотань та скарг,

Подана заява фактично зводиться до незгоди заінтересованої особи ОСОБА_1 з рішенням, яке було прийняте суддею Гарасимків Л.І. під час розгляду кримінальної справи, що відповідно до вимог ЦПК України не є підставою для відводу та містить їх оцінку, в тому числі й таку, яка відноситься до компетенції вищестоящих інстанцій.

Таким чином, піддавши аналізу підстави, що можуть викликати сумнів учасників розгляду справи у обєктивності судді та незважаючи на відсутність обставин, які свідчать про унепередженість судді і відсутність самого факту неупередженості з його боку, так як обставини, які наведені , заінтересованою особою не відповідають вимогам ст. 20 ЦПК України, однак для усунення можливих наслідків таких дій у вигляді незгоди із рішенням суду через саму особу судді - головуючої, необхідно заяву про відвід судді задоволити.

На підставі наведеного та керуючись ст. 20, 24 ЦПК України, суд,-

ухвалив :

Заяву заінтересованої особи ОСОБА_1 про відвід судді по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 за участю заінтересованих осіб ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_1 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини., задоволити.

Справу передати у канцелярію Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області для визначення судді через автоматизовану систему документообігу суду.

Ухвала оскарженню не підлягає, а заперечення на неї може бути включено до апеляційної скарги на рішення суду по справі.

Суддя Дрогобицького міськрайонного суду Л.І. Гарасимків