Справа №478/638/17 пров. №2/478/284/2017
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

15 травня 2017 року. Суддя Казанківського районного суду Миколаївської області Томашевський О.О., розглянувши матеріали позовної заяви адвоката ОСОБА_1 поданої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку з надвірними спорудами та поділ нежитлової будівлі (магазину) в натурі як обєктів права спільної часткової власності, -

В с т а н о в и в:

Представник позивача - адвокат ОСОБА_1, який діє в інтересах ОСОБА_2 звернувся до суду з позовною заявою до ОСОБА_3, в якій просить поділити житловий будинок з надвірними спорудами та нежитлову будівлю (магазину) в натурі як обєктів права спільної часткової власності.

Ознайомившись з даною позовною заявою, приходжу до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Позовна заява адвоката ОСОБА_1 містить дві вимоги майнового характеру, а саме:

- поділити в натурі житловий будинок, з надвірними спорудами та спорудами за № 92, корпус «а» і визнати право приватної власності на відокремлені частини житлового будинку, та господарські споруди, що відповідають розміру ? частки у спільному майні;

- поділити в натурі нежитлову будівлю магазину «Поліна» за № 218, та визнати право приватної власності на відокремлену частину нежитлової споруди, що відповідає розміру ? частки у спільному майні.

В порушення вимог ст.119 ЦПК України, позивачем не зазначені докази, що підтверджують вартість спірного нерухомого майна, не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру та не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Пункт 16 Постанови Пленуму ВССУ № 10 від 17.10.2014 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» містить розяснення, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

В п.3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 року зазначено, що якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (ст. 121 ЦПК України) або залишення заяви без розгляду (п. 8 ч. 1ст. 207 ЦПК України).

Спеціальним нормативно-правовим актом, який визначає правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору є Закон України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн.).

Судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року становить 1600 грн.

Враховуючи, що позов містить дві окремі вимоги майнового характеру, то позивачеві необхідно сплатити судовий збір окремо за кожну вимогу або загальною сумою в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн.).

Враховуючи вищенаведене, з метою усунення недоліків позовної заяви і можливості вирішення питання про відкриття провадження у справі, позивачу необхідно зазначити ціну позову виходячи з дійсної вартості спірного майна (житлового будинку та нежитлової будівлі магазину «Поліна») на дату подачі позовної заяви, надати належні докази його вартості та сплатити судовий збір в порядку та розмірі встановленим Законом.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 і ст. 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.119, 121 ЦПК України, суддя, -

П о с т а н о в и в:

Позовну заяву адвоката ОСОБА_1 поданої в інтересах ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ житлового будинку з надвірними спорудами та поділ нежитлової будівлі (магазину) в натурі як обєктів права спільної часткової власності - залишити без руху.

Надати заявнику строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали, для усунення зазначених в цій ухвалі недоліків.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Казанківського районного суду

Миколаївської області ОСОБА_4