У Х В А Л А

14 квітня 2017 року суддя Черкаського районного суду Черкаської області Смоляр О.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про усунення перешкод в розпорядження майном шляхом зняття арешту з майна, - ВСТАНОВИВ:

13.04.2017 позивач звернувся до Черкаського районного суду Черкаської області з вищевказаним позовом, в якому просить суд постановити рішення, яким усунути перешкоди в розпорядженні рухомим та нерухомим майном, шляхом зняття арешту з всього рухомого та нерухомого майна, яке належить ОСОБА_1,накладений заступником начальника Покровського МВ ДВС ОСОБА_2 13.11.2015 року постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження в межах виконання виконавчого провадження № 49341136.

Відповідно до ст.119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати вимогам закону щодо форми та змісту.

Подана заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, так як є недостатньо обгрунтованою в частині, що стосується статуса відповідача, а саме невірно визначено статус Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, який повинен бути залучений як третя особа, а ПАТ «Приватбанк», як стягувач за виконавчим провадженням, за яким накладено арешт на майно, що є предметом спору повинен бути відповідачем.

Тобто суд звертає увагу, що спори про право цивільне, пов'язані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства.

Відповідно до п.2 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 03.06.2016 р., позов про зняття арешту з майна може бути пред'явлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно).

Відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року № 606-XIV «Про виконавче провадження» (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року № 2677-VI) (далі Закон про виконавче провадження).

Також, відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК до позовної заяви додається документ про сплату судового збору.

Розміри ставок судового збору визначаються ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 4 Закону України „Про судовий збір від 8 липня 2011 року № 3674-VI (в редакції Закону № 1774-VIII від 06.12.2016)судовий збір справляється у відповідному розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду; за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Ст.7 Закону України „Про державний бюджет на 2017 рік від 21.12.2016 № 1801-VIII встановлює прожитковий мінімум для працездатних осіб в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року у розмірі - 1600 грн. 00 коп.

Враховуючи, що позивачем не додано квитанції до позовної заяви про сплату судового збору та не надано клопотання про відстрочення, розстрочення або звільнення від його сплати, то за подання позову має бути сплачений судовий збір.

Для усунення недоліків позовної заяви позивачу слід надати оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору в розмірі 640 грн. 00 коп., визначеному Законом України «Про судовий збір», який не було сплачено при зверненні з позовом до суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, що не перевищує пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі не усунення позивачем вказаних недоліків, позовна заява, згідно ст. 121 ЦПК України буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

За цих обставин вважаю, що позовну заяву, необхідно залишити без руху і надати позивачу строк для усунення вищезазначених недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Покровського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області про усунення перешкод в розпорядження майном шляхом зняття арешту з майна - залишити без руху та запропонувати позивачу в пятиденний строк з дня отримання копії ухвали усунути вищезазначені недоліки.

У випадку, якщо недоліки позовної заяви не буде усунуто в установлений строк, вона вважається неподаною і повертається заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О. А. Смоляр