Справа № 468/406/17-ц
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.05.2017 року Баштанський районний суд Миколаївської області в складі: головуючого по справі судді - Янчук С.В., при секретарі - Хижняк К.А., розглянувши у судовому засіданні в залі суду міста Баштанка справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. На обґрунтування вимог в зазначив, що 30.07.2016р. померла його мати ОСОБА_4, яка до смерті постійно проживала в ІНФОРМАЦІЯ_1 (Чубаря) буд.№37. На момент смерті із спадкодавцем ніхто не проживав та не був зареєстрований.

За життя мати склала заповіт, яким заповіла належний їй будинок позивачу. Позивач звертався до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини. Нотаріусом при зверненні було повідомлено про неможливість оформлення спадкових документів, оскільки було пропущено строк. Причиною пропуску стало те, що нотаріусом не було повідомлено про строк подачі вказаної заяви.

В судове засідання позивач не зявився, надавши заяву про розгляд справи у його відсутність та підтримання позовних вимог.

Відповідачі до суду не зявилися, надавши заяву про визнання позову та слухання справи у їх відсутність.

Дослідивши матеріали справи (копію свідоцтва про смерть ОСОБА_4, ОСОБА_5, копію заповіту, техпаспорту на будинок, договору купівлі-продажу, витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно, довідку Явкинської сільської ради, копію постанови нотаріуса від 23.03.2017), суд вважає вимоги позивачки обґрунтованими та підлягаючими задоволенню.

За змістом норм статей 1268- 1269 ЦК порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини та від особливостей правового статусу спадкоємця як малолітньої, неповнолітньої, недієздатної особи або ж особи, цивільна дієздатність якої обмежена.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Абзацами 1, 2, 3, 4 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» встановлено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Згідно ч.3 п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 р. "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону і не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Задовольняючи позов суд враховує, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними, тому, враховуючи те, що позивач звертався у встановлений строк до нотаріуса, із пояснень нотаріуса зрозумів що відповідно до складеного заповіту можна успадкувати майно у будь-який час, через юридичну необізнаність не врахував строк подачі заяви для прийняття спадщини, на підставі представлених доказів, суд відносить до поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.

На підставі рішення суду про визначення додаткового строку для прийняття спадщини спадкоємець повинен у визначений судом строк звернутися до нотаріальної контори та подати відповідну заяву, після чого він буде вважатися таким, що прийняв спадщину.

Керуючись ст.ст. 213-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Визначити ОСОБА_1,ІНФОРМАЦІЯ_2 додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 30 липня 2016 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області, через Баштанський районний суд, шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення, або протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення в порядку ч. 1 ст. 294 ЦПК України.

СУДДЯ: