ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ Справа № 362/878/17
Провадження 2/362/1200/17
У х в а л а

"23" лютого 2017 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Г.М. Лебідь-Гавенко, розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Унікредітбанк», ПАТ «Промінвестбанк» про зняття арешту з майна,

в с т а н о в и в:

22 лютого 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, в якому просив зняти заборону на нерухоме майно: арешт, накладений Державним банком СРСР від 14 травня 1965 року на житловий будинок за № 10 по вулиці Пушкіна в смт. Калинівка Васильківського району Київської області, який належить йому на праві особистої приватної власності.

Перевіривши позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач вказує, що звертається до суду з вимогою майнового характеру і визначає ціну позову в розмірі 280000 грн., а також додає до позовної заяви клопотання про зменшення сплати розміру судового збору в звязку з його скрутним матеріальним станом, а саме: він не працює, постійно хворіє, підприємницькою діяльністю не займається, доходів у нього немає та додає квитанцію про сплату судового збору в розмірі 551,21 грн.

Разом з тим, суд звертає увагу позивача, що вказана вимога є вимогою немайнового характеру, оскільки не повязана з визнанням права власності на майно або його витребуванням.

Ставки судового збору та порядок його сплати визначений Законом України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями).

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру мінімальної заробітної плати, що з 01.01.2017 року становить 640 грн.

Враховуючи, що позивачем вже сплачено 551,21 грн. судового збору, а також відсутність в матеріалах, доданих до клопотання про зменшення розміру судового збору, довідки про отримувані доходи позивачем, суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні клопотання та надання позивачу строку для здійснення доплати судового збору в розмірі 88,8 грн.

Крім того, позивач додає до позовної заяви клопотання про витребування документу в порядку ст. 137 ЦПК України. Разом з тим, дане клопотання не оплачено судовим збором, що передбачено ч. 1 ст. 133 ЦПК України, оскільки витребування доказів, відповідно до ч. 2 ст. 133 ЦПК України, є способом забезпечення доказів.

Відповідачами в позовній заяві вказано ПАТ «Унікредітбанк» та ПАТ «Промінвестбанк», однак, відповідно до п. 2 Постанови Пленуму ВССУ № 5 від 03 червня 2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» відповідачами в справі є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках - особа, якій передано майно, якщо воно було реалізоване. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення (стаття 3 Закону України від 21 квітня 1999 року N 606-XIV "Про виконавче провадження" (у редакції Закону України від 04 листопада 2010 року N 2677-VI) (далі - Закон про виконавче провадження). У випадках, коли арешт майна проводився для забезпечення конфіскації чи стягнення майна на користь держави, як відповідач до участі у справі у встановленому законом порядку також залучається відповідний територіальний орган Державної фіскальної служби України. У випадку безоплатної передачі майна юридичній особі ця особа також є відповідачем у справі. У спорах про зняття арешту з майна, яке є предметом застави (іпотеки) або придбано за рахунок кредиту, який не погашено, в якості третіх осіб у встановленому законом порядку залучаються заставодержатель (іпотекодержатель) або кредитор.

Приймаючи до уваги викладене, позивачу необхідно узгодити осіб, які беруть участь у справі із вимогами вказаної Постанови.

Відповідно до п. 10 зазначеної вище Постанови, у матеріалах справи залежно від предмета та підстави позову мають бути належним чином завірені копії акта опису та арешту, постанови про арешт коштів чи майна боржника, вироку, рішення суду або іншого органу, на виконання яких проводився опис і арешт, матеріали, що є в кримінальній справі щодо належності описаного майна і джерел коштів на його придбання, документи про право власності на майно, кредитні зобов'язання, реєстраційні посвідчення, паспорти та інші документи, що видаються на це майно.

Таким чином, позивачу необхідно надати постанову про арешт майна боржника та повідомлення Державного банку, на виконання якого було накладено заборону.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Клопотання ОСОБА_1 про зменшення сплати розміру судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Унікредітбанк», ПАТ «Промінвестбанк» про зняття арешту з майна та клопотання про витребування документу залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Роз'яснити, що у разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повертається заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.М. Лебідь-Гавенко