Справа № 373/2358/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2017 року м. Переяслав-Хмельницький

Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області

під головуванням судді Свояка Д.В.,

при секретарі Литвишко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, в інтересах якого діє опікун ОСОБА_4, третя особа - ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

встановив:

Позивачі 29.12.2016 подали позов, в якому просять визначити їм додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 на два місяці з дня набрання рішенням законної сили.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що померлою ОСОБА_6 15.03.1995 було складено заповіт, яким вона заповіла усе належне їй майно своїм дітям: позивачам, а також ОСОБА_7.

ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 перебуваючи у місцях позбавлення волі. Спадкоємцем майна після смерті матері позивачів став син ОСОБА_7 - ОСОБА_3, народжений ІНФОРМАЦІЯ_3

Позивачі пропустили строк для прийняття спадщини, зважаючи на те, що вони неграмотні та не мали грошей для оплати послуг нотаріуса щодо заведення спадкової справи у зв'язку з поданням відповідної заяви про прийняття спадщини.

У судовому засіданні представник позивачів та ОСОБА_1 підтримали позов. Додатково зазначили, що приблизно через три місяці після смерті матері звертались усно до нотаріуса, але через брак коштів заяви про прийняття спадщини не подавали. 17.04.2013 подали відповідну заяву нотаріусу щодо прийняття спадщини за законом, але у зв'язку з пропуском шестимісячного строку відповідною постановою їм було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, пов'язаних з оформленням спадкових прав після смерті ОСОБА_6 Потім 29.11.2016 вони звернулись до того ж нотаріуса щодо оформлення спадщини за заповітом, але їм також було відмовлено за тих самих підстав.

Представники відповідача позов не визнали. Зазначили, що позивачами не доведено поважність причин пропуску шестимісячного строку на прийняття спадщини. Зокрема, позивач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтвердив, що має змогу підписати документ, розуміє зміст документів. Обоє позивачів працевлаштовані та отримають заробітну плату, що не перешкоджало їм оплатити послуги нотаріуса.

Крім того, позивачами пропущено строк позовної давності щодо захисту порушених прав, а саме щодо визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до досліджених судом доказів, матір'ю позивачів є ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 (копії свідоцтв про народження позивачів НОМЕР_1 та НОМЕР_2, про смерть НОМЕР_3).

ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_7, який був сином ОСОБА_6 та батьком ОСОБА_3 (копії свідоцтв про народження НОМЕР_4 та НОМЕР_5).

15.03.1995 ОСОБА_6 складено заповіт, яким вона заповіла усе належне їй майно своїм дітям: ОСОБА_1, ОСОБА_7 та ОСОБА_2

Постановою державного нотаріуса від 17.04.2013 № 777/02-31 позивачам відмовлено у вчиненні нотаріальних дій, пов'язаних з оформленням спадкових прав після смерті ОСОБА_6 щодо прийняття спадщини за законом у зв'язку з пропуском шестимісячного строку.

29.11.2016 листом № 4029/01-16 державний нотаріус на усний запит позивачів повідомив про неможливість прийняття заяви про прийняття спадщини за заповітом через пропуск шестимісячного строку.

Відповідно до акту № 13 обстеження житлових умов від 06.03.2017 КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району міста Києва, ОСОБА_6 проживала по день смерті у будинку АДРЕСА_1

У довідках КК «Центр комунального сервісу» Святошинського району зазначено, що у будинку АДРЕСА_1 до дня смерті проживала ОСОБА_6, а також з 11.07.1984 проживає ОСОБА_2

ОСОБА_1, а також представник позивачів повідомив, що ОСОБА_6 протягом трьох років до своєї смерті проживала разом із ОСОБА_2

Відповідно до приписів ч.3 ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Частинами 1, 3 ст. 1268 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Частина 1 ст. 1269 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.ч.1, 3 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Суду не надано жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску позивачами строку для прийняття спадщини. Будь-якого доказу безграмотності позивачів в матеріалах справи немає. Навпаки, вбачається, що позивачі розуміють обставини справи та виникли правовідносини, з доданої копії постанови нотаріуса від 17.04.2013 вбачається, що вони можуть власноручно як мінімум поставити свій підпис та написати своє прізвище й ініціали.

Будь-яких доказів скрутного матеріального становища позивачів на момент відкриття спадщини після смерті їх матері та протягом усього часу до подання позову, не надано.

Крім того, з досліджених судом доказів вбачається, що ОСОБА_6 проживала по день смерті не за адресою реєстрації свого постійного місця проживання, а у будинку, в якому мешкала ОСОБА_2

Суд, зважаючи на приписи ст.11 ЦПК України, не встановлює цієї обставини, але у контексті предмету пред'явленого позову зазначає про існування обставин, які виключають наявність підстав пропущення строку для прийняття спадщини позивачем ОСОБА_2

Суд, сприяючи всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, роз'яснював позивачам, представнику позивачів, який брав участь у судовому засіданні, права та обов'язки, попереджував про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяв здійсненню його прав у межах заявлених клопотань.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, в інтересах якого діє опікун ОСОБА_4, третя особа - ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Апеляційного суду Київської області через Переяслав-Хмельницький міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано в установлений строк.

У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Д.В.Свояк