Справа № 2/331/911/2017
№ 331/2810/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 квітня 2017 рокум. Запоріжжя

Суддя Жовтневого районного суду міста Запоріжжя Скользнєва Н.Г. розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову, -

ВСТАНОВИЛА:

В провадженні Жовтневого районного суду міста Запоріжжя на розгляді знаходиться справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя.

27 квітня 2017 року відповідачка ОСОБА_1 звернулася до суду із зустрічним позовом до ОСОБА_2 , із залученням до участі в справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмету позову : ПАТ «ОТП Банк» в особі Запорізького відділення ПАТ « ОТП Банк», ДП « Сєтам», Дніпровський ВДВС ГТУЮ у Запорізькій області, в якому просить суд: поділити майно, набуте під час шлюбу, а саме: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі ; приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі ; приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, які є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя та зареєстровані за ОСОБА_2 ; визнати право власності на 1Є/2 частини вищевказаних приміщень; виключити з акту опису та арешту, складеного 26.01.2015 р. та скасувати арешт з вищевказаних приміщень.

Ухвалою судді від 28 квітня 2017 року зустрічний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи : публічне акціонерне товариство « ОТП Банк» в особі Запорізького відділення ПАТ « ОТП Банк», ДП « Сєтам», Дніпровський відділ державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про поділ майна подружжя, визнання права власності на частку у майні, виключення майна з акту опису та зняття арешту об»єднано в одне провадження з первісним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ майна, що є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Крім того, одночасно із зверненням з зустрічною позовною заявою до суду, позивач надав суду належним чином оформлену заяву про забезпечення позову, в якій просить суд в якості забезпечення позову: зупинити реалізацію Державним підприємством «СЕТАМ» (0) продаж (реалізацію) спірного арештованого майна: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі, приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, які є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя та зареєстровані за ОСОБА_2; заборонити Дніпровському відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію нерухомого майна за зведеним виконавчим провадженням № 441592044, за яким є боржником ОСОБА_2, а саме: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі ; приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі ; приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2, до розгляду цієї справи по суті.

Позивач за зустрічним позовом вказує, що незабезпечення позову, запропонованим шляхом призведе до того, що може бути реалізоване належне на праві власності ОСОБА_2 майно, а саме приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі ; приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі ; приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, яке є спільною сумісною власністю подружжя, що в свою чергу порушить її права, як члена подружжя, частка якого у майні боржника є рівною.

Вивчивши доводи заяви про забезпечення позову, матеріали справи, суд вважає заяву позивача такою, що підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України забезпечення позову за заявою осіб, які беруть участь у справі, допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до розяснень п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову, розглядаючи заяву про забезпечення позову суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; зясувати обсяг позовн их вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

З приписів норм цивільно-процесуального законодавства України вбачається, що процесуальне законодавство обумовлює допустимість застосування заходів із забезпечення позову наявністю обставин, які свідчать про те, що невжиття таких заходів може ускладними чи зробити неможливим виконання рішення суду. Забезпечення позову застосовується як засіб запобігання можливим порушенням майнових чи охоронюваних законом інтересів особи.

Пунктом 14 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 3.06.2016 р. « Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» встановлено, що вирішуючи питання про належність описаного та арештованого майна, суди повинні керуватися нормами цивільного та сімейного законодавства, які діяли на час придбання майна, що регулюють право власності та його захист.

Як вбачається з доданих до зустрічної позовної заяви документів за ОСОБА_2 (РНОКПП: НОМЕР_1), зареєстровано право власності на приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі (дата набуття права власності 01 серпня 2001 року); приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі (дата набуття права власності 26 січня 2008 року); приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі (дата набуття права власності 28 січня 2008 року), тобто зазначені спірні обєкти нерухомого майна набуті останнім в період шлюбу з позивачем за зустрічним позовом. Пунктом 9 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 3.06.2016 р. « Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» встановлено, що відкривши провадження у справі про визнання права власності та/або зняття арешту з майна, суддя відповідно до пункту 5 частини першої статті 152 ЦПК в порядку забезпечення позову за відповідною заявою може зупинити продаж арештованого майна.

Враховуючи вищевикладене, розглянувши заяву та додані до неї документи, з метою запобігання можливим порушенням майнових прав чи законом інтересів ОСОБА_1, суддя вважає, що заява про забезпечення позову, шляхом зупинення реалізації Державним підприємством «СЕТАМ» (0) продажу (реалізації) спірного арештованого майна: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі, приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, які є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя та зареєстровані за ОСОБА_2; встновлення заборони Дніпровському відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію нерухомого майна за зведеним виконавчим провадженням № 441592044, за яким є боржником ОСОБА_2, а саме: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі ; приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі ; приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, що належить на праві спільної сумісної власності ОСОБА_2, до розгляду цієї справи по суті є обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню, оскільки невжиття заходів забезпечення позову може призвести до незворотних наслідків.

Окрім того, суд вважає, що наведений захід забезпечення позову відповідає вимогам розумності, обґрунтованості, адекватності вимог заявника щодо забезпечення позову і спроможний забезпечити фактичне виконання судового рішення в разі задоволення позову.

Невжиття такого заходу забезпечення позову призведе до неможливості виконання судового рішення і виникнення між сторонами у справі конфліктних ситуацій.

Будь-які права інших осіб, що не є учасниками даного судового процесу, не порушуються у звязку із вжиттям таких заходів.

Керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 3.06.2016 р. « Про судову практику в справах про зняття арешту з майна», -

УХВАЛИЛА:

Заяву ОСОБА_3 (РНОКПП: НОМЕР_2), яка зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, задовольнити.

Зупинити реалізацію Державним підприємством «СЕТАМ» (0) продаж (реалізацію) спірного арештованого майна: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі, приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, які є об»єктом права спільної сумісної власності подружжя та зареєстровані за ОСОБА_2

Заборонити Дніпровському відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області вчиняти будь-які дії, спрямовані на реалізацію нерухомого майна за зведеним виконавчим провадженням № 441592044, за яким є боржником ОСОБА_2, а саме: приміщення №27 по вул.. Лермонтова, буд. № 14 в м. Запоріжжі ; приміщення №5 по вул.. Патріотичній, буд. № 66 в м. Запоріжжі ; приміщення № 1 по майдану Профспілок, буд. № 2 в м. Запоріжжі, що належить на праві власності ОСОБА_2, до розгляду цієї справи по суті.

Виконання ухвали доручити Державному підприємству «СЕТАМ» та Дніпровському відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області.

Копію ухвали суду після її виконання відповідно до ч. 7 ст. 153 ЦПК України направити сторонам у справі.

Ухвала набирає законної сили з моменту винесення та підлягає негайному виконанню.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги, тобто в порядку ч.2 ст. 294 ЦПК України.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Строк предявлення ухвали до виконання три роки з дня її винесення.

Дата видачі ухвали 28 квітня 2017 року.

Суддя: Н.Г.Скользнєва

28.04.2017