АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Провадження: № 22-ц/790/2790/17 Головуючий 1 інстанції - Горчакова О.І.
Справа № 644/6844/16-ц Доповідач - Хорошевський О.М.
Категорія: відшкодування шкоди
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 травня 2017 року судова колегія судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого, судді - Хорошевського О.М.

суддів: Кіся П.В.,

Кружиліної О.А.

за участю секретаря - Брулевича В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Харкові цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07 березня 2017 рокупо справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення збитків за залиття квартири, -

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення з відповідачів на його користь на відшкодування матеріальної шкоди завданої в наслідок залиття квартири АДРЕСА_1 у розмірі - 3512 грн. та на відшкодування моральної шкоди - 3000 грн.

В обґрунтування зазначав, що 05 березня 2016 року мешканцями квартири АДРЕСА_3 ОСОБА_3. та ОСОБА_4 була залита квартира належна йому на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.1998 року № 110, а саме: ванна кімната. 24 травня 2016 року було складено акт про залиття квартири. Загальна площа залиття складає - 2,5 кв.м, 1 кв.м.- стелі та 1,5 кв.м - стіни.

Залиття квартири ОСОБА_3 та ОСОБА_4 відбувається протягом останніх двох років. В добровільному порядку шкода заподіяна відповідачами відшкодована не була.

Позивач також зазначає, що було завдано моральну шкоду у зв'язку з пошкодженням його майна, та він зазнав сильних душевних переживань.

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07 березня 2017 року у задоволенні позову було відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення суду першої інстанції, як незаконне та необґрунтоване та ухвалити нове рішення, яким задовольнити його позовні вимоги у повному обсязі.

Вважає, що ним було надано достатньо доказів в обґрунтування його позову, але суд не взяв їх до уваги.

Вказує, що факт залиття його квартири саме відповідачами підтверджений актом, складеним членами комісії КП «Жилкомсервісу» від 24.03.2016 року, кошторисом ремонтних робіт, а також фото та відео матеріалами, долучених до справи.

З огляду на викладене, просить стягнути на його користь 7063,20 грн. з урахуванням судових витрат.

Перевіряючи законність і обґрунтованість рішення суду, доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін з таких підстав.

Ухвалюючи рішення суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведені причини залиття квартири та вина відповідачів у залитті квартири.

Судом встановлено, що квартира № АДРЕСА_1 належить ОСОБА_5 на підставі договору купівлі-продажу від 10.03.1998 року (а.с. 6).

Згідно акту обстеження від 24.05.2016 року, складеного комісією у складі інженера та майстрів дільниці №48 встановлено, що житловий будинок АДРЕСА_3 п'ятиповерховий, чотирьох під'їзний, цегляний, до 1972 року побудови. Будинок обладнаний холодним водопостачанням, каналізацією, центральним опаленням. Квартира, однокімнатна, ізольована, приватизована, розташована на 4-му поверсі, власник квартири -ОСОБА_5 На час виходу комісії в квартирі № АДРЕСА_1 у ванній кімнаті у декількох місцях на стелі та стінах маються сухі плями загальною площею приблизно 2,5 кв.м. Залиття квартири № 110 зі слів сталося 05.05.2016 року у відсутності мешканців квартири. В гафі «Выводы комисии» - відсутні записи (а.с 4).

Як вбачається із кошторису по ремонту квартири № АДРЕСА_1, матеріальний збиток від заливу квартири складає 3512, 00 грн. (а.с. 5).

Відповідно до положень ст.1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю майну фізичної особи відшкодовується в повному обсязі, особою яка її завдала.

В роз'ясненнях, які містяться в п.2 Пленуму Верховного Суду України № 6 від 27.03.1992 року з наступними змінами «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» зазначено, що майнова шкода відшкодовується в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між діями і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Таким чином, за змістом вказаних норм матеріального права для відшкодування шкоди необхідно наявність трьох умов: неправомірність дій заподіювача шкоди, наявність причинного зв'язку між шкодою та неправомірними діями особи та вина заподіювача шкоди.

Згідно до вимог ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виник спір. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.

У відповідності до пункту 2.3.6. Правил утримання жилих будинків та прибуткової території, затверджених наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 та у відповідності з додатком до листа Мінжитлкомунгоспу від 29.08.2008 року № 20-8-18, (далі Правила) факт залиття квартири та його наслідків фіксується актом комісійного обстеження квартири за участю представників організації ( підприємства), яка відповідно до укладеної угоди є виконавцем послуг з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій, представників організації (підприємства), яка у відповідності до укладеної угоди обслуговує внутрішньо будинкові системи опалення та водопостачання, представника власника будинку, будинкового комітету, затвердженого начальником організації (підприємства), яка відповідно до укладеної угоди надає послуги з утримання будинків і споруд та прибудинкових територій. Присутність зацікавлених осіб від потерпілої сторони та з боку винної є обов'язковою. В акті повинно бути відображено зокрема : характер залиття та його причини, завдана матеріальна шкода (обсяги необхідного ремонту приміщень, перелік пошкоджених внаслідок залиття речей та їх орієнтовна вартість) та висновок комісії щодо встановлення вини особи, що вчинила залиття.

Позивач як на доказ вини відповідачів в заподіянні матеріальної шкоди, вказує на акт обстеження квартири від 24.03.2016 року складений комісією у складі інженера та майстрів дільниці № 48 (а.с. 4).

Між тим, акт не відповідає вимогам зазначених Правил, оскільки не містить відомостей зазначених у п.2.3.6. а саме: висновків щодо причин залиття квартири позивача та висновків встановлення винної в цьому особи.

В ст. 59 ЦПК України встановлено, що суд не бере до уваги доказі, які одержані з порушенням порядку, встановленого законом. Обставини, які за законом можуть бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Будь-яких відомостей про те, що відповідачі користувались квартиро АДРЕСА_3 суду надано не було.

За таких обставин суд першої інстанції дійшов до обгрунтованого висновку, що позивачем не надано доказів і не доведено, що залиття квартири сталося з вини відповідачів.

Доводи викладені позивачем в апеляційній скарзі вказаних висновків суду першої інстанції не спростовують, були предметом їх розгляду судом першої інстанції, яким суд дав належну оцінку та не дають підстав для скасування чи зміни ухваленого у справі рішення.

З огляду на викладене, та керуючись ч. 1 ст. 308 ЦПК України судова колегія вважає за необхідне відхилити апеляційну скаргу та залишити рішення без змін, так як рішення суду першої інстанції ухвалене з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст.ст. 303, 304, п.1 ч.1 ст. 307, ч.1 ст. 308, 315, 317, 319 ЦПК України судова колегія, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу відхилити.

Рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 07 березня 2017 року залишити без змін.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили.

Головуючий - О.М. Хорошевський

Судді - П.В.Кісь

О.А.Кружиліна