У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення

12 квітня 2017 року Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Шалагінової А.В.,

за участю секретаря судового засідання Войтович Г.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перемоги, 51, заяву публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 28 лютого 2017 р. за позовом публічного акціонерного товариства «Альфа- Банк» до ОСОБА_3, публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК», третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про звільнення майна з-під арешту,

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 28 лютого 2017 р. частково задоволено позов публічного акціонерного товариства «Альфа- Банк» до ОСОБА_3, публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК», третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про звільнення майна з-під арешту.

31 березня 2017 р. надійшла заява відповідача ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» про перегляд заочного рішення, в якій просить суд скасувати вищезазначене заочне рішення та призначити справу до розгляду в загальному порядку з тих підстав, що представник не був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи. Також судом не було враховано норми матеріального права, які свідчать про відсутність підстав для задоволення позову.

У судовому засіданні представник відповідача підтримала доводи заяви та просила заяву задовольнити.

Представник позивача у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечувала, зазначивши, що відповідач був належним чином повідомлений судом про дату, час та місце розгляду справи, а докази, на які він посилається, були досліджені та оцінені судом.

Суд, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, доходить наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 28 лютого 2017 року Орджонікідзевським районним судом м. Запоріжжя в заочному порядку була розглянута цивільна справа за позовом публічного акціонерного товариства «Альфа- Банк» до ОСОБА_3, публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК», третя особа Вознесенівський відділ державної виконавчої служби міста Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області, про звільнення майна з-під арешту.

Із заочного рішення суду вбачається, що справа розглядалася за відсутності відповідачів.

У судовому засіданні встановлено, що копію заочного рішення суду відповідач ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» отримав 20 березня 2017 р. (арк. справи 68). 28 березня 2017 р. позивач звернувся із заявою про перегляд заочного рішення (арк. справи 75). Отже, суд доходить висновку, що ним не було пропущено встановленого законодавством строку на звернення до суду із заявою про перегляд заочного рішення.

У відповідності до п. 2 ч. 3 ст. 231 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Як випливає з положень ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання і не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто для скасування заочного рішення необхідна наявність обставин, що підтверджують: 1) поважні причини неможливості явки відповідача в судове засідання та повідомлення їх суду; 2) наявність у відповідача доказів, що мають істотне значення для правильного вирішення справи. При цьому, обовязковою є наявність обох цих умов.

На зазначену обставину також звернуто увагу в Узагальненні практики ухвалення та перегляду судами заочних рішень у цивільних справах від 1 травня 2007 р. Зокрема, Верховний Суд України зазначив, що правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин i докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

У судовому засіданні встановлено, що відповідачу ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» було надіслано рекомендованою кореспонденцією, разом із іншими документами, ухвалу про відкриття провадження у справі та призначення справи до судового розгляду на 20 січня 2017 р., яку відповідач отримав 15 грудня 2016 р. (арк. справи 45). В силу вимог статті 169 ЦПК України суд відклав судове засідання через неявку всіх учасників процесу, у т.ч. й представника відповідача ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК», на 28 лютого 2017 р. (арк. справи 49).

Про судове засідання, призначене на 28 лютого 2017 р., відповідача також було повідомлено шляхом направлення судової повістки рекомендованою кореспонденцією, про що в матеріалах справи наявні докази отримання рекомендованого листа 27 січня 2017 р. (арк. справи 56).

Причин неявки у судові засідання, призначені на 20 січня 2017 р. та 28 лютого 2017 р., представник відповідача ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» суду не повідомляв, жодних заяв на адресу суду не надсилав.

Крім того, у заяві про скасування заочного рішення, а також у судовому засіданні представник відповідача посилалась на положення Закону України «Про виконавче провадження» та інші норми законодавства, які, на її думку, не були враховані судом, що призвело до неправильного вирішення справи. В цей же час, представником відповідача не зазначено доказів, які не були враховані судом при ухваленні заочного рішення. Таким чином, доводи представника відповідача підлягають перевірці при апеляційному перегляді судового рішення, а не при розгляді заяви про скасування заочного рішення.

З урахуванням вищенаведеного, суд вважає, що у заяві відповідача відсутні передбачені законом підстави для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку, з огляду на що заява підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про перегляд заочного рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 28 лютого 2017 р. залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає. На підставі частини четвертої статті 231 Цивільного процесуального кодексу України заочне рішення Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 28 лютого 2017 р. може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. Десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення даної ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Вступна та резолютивна частини ухвали виготовлені в нарадчій кімнаті та проголошені у судовому засіданні 12 квітня 2017 р.

Повний текст ухвали виготовлено 14 квітня 2017 р.

Суддя А.В. Шалагінова