Справа № 755/3287/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"28" квітня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Катющенко В.П.

при секретарі - Дудник В.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_1, звернувся до Дніпровського районного суду м. Києва з позовом, в якому просить суд: розірвати шлюб між ним та відповідачем ОСОБА_2

Свої позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що 20 лютого 2009 року між ним та відповідачем було зареєстровано шлюб. Від спільного шлюбу він та відповідач мають малолітню доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя між ним та відповідачем не склалося у зв'язку з відсутністю взаєморозуміння та поваги, значним розходженням поглядів на зміст сімейних відносин та різним розумінням сімейних прав та обов'язків з точки зору ведення господарства та виховання дитини. Під час шлюбу виявилося, що у нього та відповідача зовсім різні погляди на життя та побут, тому будь-які спроби продовження сімейних відносин суперечитимуть інтересам кожного члена сім'ї. Крім того, фактично шлюбні відносини між ним та відповідачем припинено з 06 січня 2016 року, коли вони перестали проживати разом, вести спільне господарство, тому поновлення нормальних здорових шлюбних відносин між ними неможливе.

Позивач в судове засідання не з`явився, представник позивача подала до суду заяву, в якій просила цивільну справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не з`явилася, подала до суду заяву, в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги визнає, проти їх задоволення не заперечує, зазначила, що її власні підстави для розірвання шлюбу викладені у її письмових поясненнях та додані до матеріалів справи, також просила суд відновити її дошлюбне прізвище.

Вивчивши матеріали справи, доводи поданих сторонами заяв, оцінивши наявні у справі докази, що містяться в матеріалах справи, суд приходить до наступного.

Згідно з положенням ст. 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище - ОСОБА_2) зареєстрували шлюб у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 20 лютого 2009 року, про що у книзі реєстрації зроблено відповідний актовий запис за № 138 (а.с. 8).

Сторони від шлюбу мають малолітню доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Згідно положення частини 2 статті 36 та статті 51 Сімейного кодексу України, шлюб не може бути підставою для надання особі пільг чи переваг, а також для обмеження її прав та свобод, які встановлені Конституцією України. Дружина та чоловік мають рівне право на повагу до своєї індивідуальності, своїх звичок та уподобань.

За правилом частини 2 статті 104 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони не проживають разом з січня 2016 року, з цього часу не підтримують сімейно-шлюбні стосунки, не ведуть спільне господарство, не мають спільного бюджету. Сторони категорично наполягають на розірванні шлюбу, переконані, що примирення між ними не відбудеться.

Шлюбом є сімейний союз жінки та чоловіка, який ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. За таких обставин, коли обов'язки дружини та чоловіка зі спільного піклування про побудову сімейних відносин на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги припинені, подальше збереження шлюбу є не можливим.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що причини з яких позивач наполягає на розірванні шлюбу є обґрунтованими, подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї стали не можливим, оскільки сторони проживають окремо, не підтримують сімейно-шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть, поновлювати сімейно-шлюбні відносини позивач наміру не має, збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, а тому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно ч.2 ст. 114 Сімейного кодексу України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Керуючись ст. ст. 36, 51, 104, 105, 112, 113, 114 Сімейного кодексу України ст.ст. ст.ст. 10, 3, 4, 10, 11, 15, 57, 59-61, 208, 209, 212-215, 218, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Печерського районного управління юстиції у м. Києві 20 лютого 2009 року (актовий запис № 138) - розірвати.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище дружини, змінивши його з ОСОБА_2 на «ОСОБА_2», прізвище чоловіка залишити ОСОБА_2.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: