Провадження № 2/761/4430/2017
У Х В А Л А

30 березня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участі третьої особи - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куликовської Тетяни Вікторівни про визнання недійсним договору дарування та визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла вказана позовна заява.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119, 120 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, згідно змісту позовних вимог позивач просить суд як встановити нікчемність правочину, так і застосувати правові наслідки, передбачені ст. 216 ЦК України. Окрім того, позивач просить усунути перешкоди у користуванні власністю шляхом вселення ОСОБА_1 в квартиру АДРЕСА_1 та виселення з даної квартири ОСОБА_2

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має одночасно майновий та немайновий характер.

Згідно із п. 31 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» від 06.11.2009 року у справах про визнання правочину недійсним без застосування наслідків недійсності судовий збір сплачується як із немайнового спору. У справах про застосування наслідків недійсного (нікчемного) правочину судовий збір сплачується залежно від вартості відшукуваного майна, щодо якого заявляються вимоги. У справах про визнання правочину недійсним із застосуванням наслідків недійсності судовий збір сплачується відповідно до пункту 10 частини першої статті 80 ЦПК за загальною сумою всіх вимог.

При цьому, згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв, які подаються до суду фізичною особою, немайнового характеру становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних заяв, які подаються до суду, майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем у позовній заяві заявлено вимогу немайнового характеру, а саме: про встановлення нікчемності договору дарування, усунення перешкод у праві користування власністю, а також вимогу майнового характеру про застосування наслідків нікчемності правочину

Разом з тим, згідно роз'яснень, які містяться в п.п. 12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому, судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою), наприклад, за вимогами про усунення перешкод у користуванні власністю та відшкодування моральної шкоди.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та роз'яснення, які містяться в п.п. 12, 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, позивачу слід було надати до суду підтвердження щодо сплати судового збору за подання до суду двох вимог немайнового характеру, а саме - 1280 грн. 00 коп., а також підтвердження щодо сплати судового збору за подання до суду позову майнового характеру проведеного відповідно до визначеної ціни позову в сумі 8000, 00 грн.

Крім того, згідно вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Разом з тим, позивачем не додано до позовної заяви копій позовної зави та всіх документів, які додані до неї, для надіслання їх відповідачу та третій особі.

Крім того, як вбачається з позовної заяви вказану позовну заяву підписано представником позивача ОСОБА_4

При цьому, слід зазначити, що відповідно до ст. 42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені такими документами: 1) довіреністю фізичної особи; 2) довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника; 3) свідоцтвом про народження дитини або рішенням про призначення опікуном, піклувальником чи охоронцем спадкового майна. Довіреність фізичної особи повинна бути посвідчена нотаріально або посадовою особою організації, в якій довіритель працює, навчається, перебуває на службі, стаціонарному лікуванні чи за рішенням суду, або за місцем його проживання. Довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи. Повноваження адвоката як представника можуть також посвідчуватись ордером, який виданий відповідним адвокатським об'єднанням, або договором. До ордера адвоката обов'язково додається витяг із договору, у якому зазначаються повноваження адвоката як представника або обмеження його прав на вчинення окремих процесуальних дій. Витяг засвідчується підписом сторін договору. Оригінали документів, зазначених у цій статті, або копії з них, посвідчені суддею, приєднуються до справи.

Згідно із ч.ч. 1 та 3 ст. 237 ЦК України представництвом є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства.

Разом із тим, на підтвердження повноважень на підписання даного позову ОСОБА_4 від імені ОСОБА_1 до позовної заяви не долучено жодних документів, які надають йому право на підпис позовної заяви.

Враховуючи вищевикладане позивачу необхідно надати до суду підтвердження щодо сплати судового збору за подання до суду вказаного позову, копію позовної заяви з додатками у відповідності до кількості сторін. Також до суду слід надати довіреність чи інший документ, яки й би підтверджував повноваження представника позивача, яким підписано позовну заяву, на час її подання до суду.

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, за участі третьої особи - Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Куликовської Тетяни Вікторівни про визнання недійсним договору дарування та визнання права власності в порядку спадкування за законом - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута. Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва лише в частині визначення розміру судових витрат через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її винесення, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК