Справа № 583/539/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2017 року м. Охтирка

Охтирський міськрайонний суд Сумської області у складі головуючого Мовчан Н.В., за участю секретаря Шаміладзе В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Охтирської районної державної адміністрації Сумської області, Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області, про продовження строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

встановив:

13.03.2017 ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Охтирської районної державної адміністрації Сумської області, Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області, в якому просить суд визнати поважною причину пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку з дня відкриття спадщини після смерті рідного брата ОСОБА_3, смерть якого настала ІНФОРМАЦІЯ_1, на подання заяви про прийняття спадщини за законом та продовжити ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті рідного брата ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Грунь Охтирського району Сумської області, для подачі заяви до нотаріальної контори строком на два місяці з моменту набуття судовим рішенням законної сили.

Свої вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його рідний брат - ОСОБА_3 Заповіт за життя ОСОБА_3 не склав. Про наявність у брата дружини чи дітей позивачу не відомо. У вересні 2016 виявлений сертифікат на земельну частку (пай) на ім'я рідного брата ОСОБА_3 Таким чином, після смерті ОСОБА_3 відкрилася спадщина за законом на земельну частку (пай), яка належала братові при житті на підставі сертифікату серії НОМЕР_1 від 27.01.1997 на території Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області, площею 4,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж в натурі ( на місцевості) розташованої в межах землекористування колишнього сільськогосподарського акціонерного товариства закритого типу «Першого Травні», переданої землекористувачу на підставі розпорядження Охтирської районної державної адміністрації від 24.01.1997 за № 35, зареєстрованого 30.06.1997 у Книзі реєстрації сертифікатів на право на земельну частку (пай) за № 251. Земельна ділянка не витребувана і право на земельну ділянку ( пай) за братом ОСОБА_3 не припинено. Вказана земельна ділянка і складає спадщину після смерті рідного брата позивача ОСОБА_3

Представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_4 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та просив їх задовольнити. Пояснив, , що батько з матір'ю, які є спадкоємцями першої черги, спадщину після смерті рідного сина не прийняли, на даний час померли: батько - ОСОБА_5 - ІНФОРМАЦІЯ_2., а мати - ОСОБА_6 - ІНФОРМАЦІЯ_3., тому наявні підстави для визнання його спадкоємцем другої черги, що надає йому право просити суд продовжити йому строк для звернення до нотаріуса.

Представник відповідача Охтирської районної державної адміністрації Сумської області- Покровський М.В. в судовому засіданні проти задоволення позову не заперечував.

Від Грунської сільської ради Охтирського району Сумської області надійшла заява про розгляд справи за відсутності їх представника, в якій вказано, що позовні вимоги визнають.

Суд, вислухавши осіб, які беруть участь у справі, надавши оцінку доказам по справі, дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є рідним братом ОСОБА_3, що підтверджується копіями свідоцтва про народження та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану.(а.с.8-9)

ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_3 від 14.09.2016.(а.с.10)

На підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) ОСОБА_3 належить право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності СГ АТЗТ « Перше травня», розміром 4,12 в умовних кадастрових гектарах без визначення меж в натурі ( на місцевості), що підтверджується копією сертифікату серії НОМЕР_2 від 27.01.1997.(а.с.14)

Батьки позивача: батько - ОСОБА_5, мати - ОСОБА_6, померли ІНФОРМАЦІЯ_2. та ІНФОРМАЦІЯ_3. відповідно, що підтверджується копіями свідоцтв про смерть.(а.с.11-12)

Часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а місцем відкриття спадщини - останнє місце проживання спадкодавця.

Враховуючи, що спадщина після смерті ОСОБА_3 відкрилась ІНФОРМАЦІЯ_1, то виниклі спірні правовідносини регулюються правилами Цивільного кодексу УРСР.

Відповідно до ст. 549 ЦК Української РСР (1963р.), який діяв на час відкриття спадщини, визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини. Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

За змістом статті 524 ЦК Української РСР, який був чинним на час смерті ОСОБА_7, спадкоємство здійснюється за законом і за заповітом. Спадкоємство за законом має місце, коли і оскільки воно не змінено заповітом.

Згідно ст. ст. 525, 526 ЦК УРСР часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу; місцем відкриття спадщини визнається останнє постійне місце проживання спадкодавця ( стаття 17 цього Кодексу ), а якщо воно невідоме, - місцезнаходження майна або його основної частини.

Коло осіб, які мають право спадкування за законом, визначене відповідно до статей 529 - 531, 535 ЦК УРСР.

Отже, спадкоємством вважається перехід майна померлого (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців) у порядку, передбаченому статтями 529 - 535 ЦК УРСР.

При вирішенні питання, хто є спадкоємцями за законом, враховуються такі юридичні факти як: родинні стосунки (кровна спорідненість), шлюбні відносини, усиновлення (удочеріння), перебування на утриманні спадкодавця.

Цивільний кодекс УРСР 1963р. передбачав дві черги спадкоємців за законом: при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого; онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем (ст.529 ЦК УРСР). При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга, ст. 530 ЦК УРСР).

Статтею 550 ЦК УРСР (1963р.) передбачено, що строк для прийняття спадщини встановлений статтею 549 цього Кодексу, може бути продовжений судом, якщо він визнає причини пропуску строку поважними. Спадщина може бути прийнята після закінчення зазначеного строку і без звернення до суду при наявності згоди на це всіх інших спадкоємців, які прийняли спадщину. У цих випадках, якщо спадкове майно було прийняте іншими спадкоємцями або перейшло до держави, спадкоємцеві, що пропустив зазначений строк, передається лише те з належного йому майна, яке збереглося в натурі, а також кошти, виручені від реалізації решти належного йому майна.

У пункті 2 листа № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013р. «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» зазначено, що передбачений ст. 549 ЦК УРСР шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску.

Судом встановлено, що ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, за життя заповітів не склав, після його смерті спадкова справа не відкривалася, що підтверджується інформаційними довідками зі Спадкового реєстру. (а.с. 42-44)

Як на підставу поважності причин пропуску строку позивач посилається на те, що не знав про наявність спадкового майна.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9 повідомили, що ОСОБА_5 та ОСОБА_6 мали трьох спільних дітей: ОСОБА_7, ОСОБА_4 та ОСОБА_6. Олександр помер у молодому віці в 1997р., на час смерті проживав з батьками по АДРЕСА_1. Батько ОСОБА_5 помер у 2006р., а у 2007р. померла мати - ОСОБА_6. Пізніше, у 2012році помер ОСОБА_4, який на час смерті проживав окремо. ОСОБА_1 проживав в будинку напроти батьківського. Після смерті батьків будинок стояв порожнім, за ним доглядав ОСОБА_1. У 2016році в будинок по АДРЕСА_1, вселявся син ОСОБА_10, який знайшов сертифікат та передав ОСОБА_1

Представник позивача ОСОБА_4 у своєму виступі також посилався на те, що позивач у вересні 2016 року дізнався про наявність спадкового майна після смерті рідного брата ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1, що зашкодило позивачу своєчасно звернутися до нотаріальної контори про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявних для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно із п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ в суді першої інстанції» №2 від 12 червня 2009 року, у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на викладене та враховуючи, що відповідачі визнали позовні вимоги, таке визнання не суперечить закону й не порушує прав, свобод та інтересів інших осіб, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 60, 174, 212-215 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позовні вимоги ОСОБА_1 - задовольнити.

Продовжити ОСОБА_1 строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 у с. Грунь, Охтирського району, Сумської області.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Сумської області через Охтирський міськрайонний суд Сумської області протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя

Охтирського міськрайонного суду

Сумської області Н.В. Мовчан