Справа № 492/150/17
АРЦИЗЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
___________________________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 лютого 2017 року м. Арциз

Суддя Арцизького районного суду Одеської області Борисова С.П.,

розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Веселокутської сільської ради Арцизького району Одеської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до відповідача, в якій просить визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлого 05 червня 2011 року, посилаючись на те, що після смерті спадкодавця залишилося спадкове майно. Позивачка є спадкоємицею за заповітом після смерті ОСОБА_2, однак в наявний час не має можливості оформити своє право на спадщину, оскільки нею пропущений встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті спадкодавця. На обґрунтування позовних вимог позивачка зазначає, що вона причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини вважає поважними, оскільки смерть ОСОБА_2 була сильним душевним ударом та в неї виникли деякі труднощі, повязані з обробленням земельної ділянки, яку вона прийняла у спадщину.

Розглянувши позовну заяву, та документи, додані до неї, суд вважає за необхідне звернути увагу на розяснення Пленуму Верховного Суду України, які викладені у п. 7 постанови від 12 червня 2009 року №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», відповідно до яких позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК, у зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

●не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, не вказані підстави для звільнення від доказування, зокрема не зазначені докази про те, що позивачка пропустила строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин.

Суд вважає за необхідне звернути увагу позивачки на розяснення Пленуму Верховного Суду України, що викладені у постанові від 30.05.2008 р. №7 «Про судову практику у справах про спадкування», відповідно до яких, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, також суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

В порушення ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» станом на 01.01.2017 р. прожитковий мінімум для працездатних осіб встановлений у розмірі 1 600,00 гривень, від розміру якого й має справлятися судовий збір.

П/п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру встановлюються у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а отже позивачкою судовий збір має бути сплаченим у розмірі 640,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд також вважає за необхідне попередити позивачку, що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, то позовна заява у відповідності до ч. 2 ст.121 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута.

Також слід зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

Спосіб усунення недоліків позовної заяви полягає в поданні позовної заяви у вигляді окремого документу з виправленими недоліками, зазначеними в наявній ухвалі суду та наданні платіжного документу про сплату судового збору у розмірі, вказаному вище.

Також вважаю за необхідне розяснити позивачу, що термін «зазначення доказів» слід розуміти як робити якусь позначку; позначати, записувати з метою указати, пишучи, указувати, висловлювати думку, звертати увагу на що-небудь, та в жодному разі не слід розуміти як «надання доказів», оскільки надання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, про що також зазначив Пленум Верховного суду України в своїй Постанові від 12 червня 2009 року № 2.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Веселокутської сільської ради Арцизького району Одеської області про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, залишити без руху.

Повідомити позивачку про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії наявної ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ

Арцизького районного суду