Дунаєвецький районний суд Хмельницької області
Справа № 674/180/17
Провадження № 2/674/304/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

15 лютого 2017 року

Суддя Дунаєвецького районного суду Хмельницької області Артемчук В.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Дунаєвецької селищної ради Дунаєвецького району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України,

ВСТАНОВИВ:

14 лютого 2017 року представник позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернувся до суду з позовними вимогами до Дунаєвецької селищної ради Дунаєвецького району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, суд дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням вимог п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України.

Згідно п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Однак, позивач посилається на те, що він постійно проживає у м.Кемерово Російської Федерації, родичів в Україні немає, про смерть тітки ОСОБА_3 взнав тільки в грудні 2016 року, після спливу строку, визначеного законодавством України для прийняття спадщини, але не послався на належний доказ, що підтверджує вказану обставину.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч.4 ст.49 Закону України «Про нотаріат», на вимогу особи, якій відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, нотаріус або посадова особа, яка вчиняє нотаріальні дії, зобов'язані викласти причини відмови в письмовій формі і роз'яснити порядок її оскарження. Про відмову у вчиненні нотаріальної дії нотаріус протягом трьох робочих днів виносить відповідну постанову.

Статтею 50 Закону України «Про нотаріат», передбачено, що нотаріальна дія або відмова у її вчиненні, нотаріальний акт оскаржуються до суду. Право на оскарження нотаріальної дії або відмови у її вчиненні, нотаріального акту має особа, прав та інтересів якої стосуються такі дії чи акти.

Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30.05.2008 року особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 статті 1272 ЦК України. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Отже, доказом того, що позивач не може поза судовим розглядом здійснити оформлення права на спадщину після смерті спадкодавця є постанова нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, а усна відмова від вчинення нотаріальних дій чи письмові роз'яснення нотаріуса не є належними доказами про відмову у вчиненні нотаріальних дій і не передбаченні діючим законодавством.

У відповідності зі ст. 121 ЦПК України, якщо позовна заява подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, суддя постановляє ухвалу про залишення заяви без руху і надає позивачу строк для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 210 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дунаєвецької селищної ради Дунаєвецького району Хмельницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки в пятиденний строк після отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі не усунення недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, позов йому повертається.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:/підпис/

Вірно:

Суддя Дунаєвецького райсуду В.М. Артемчук