Справа № 639/1883/16-ц
Провадження № 2/639/91/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова

в складі: головуючого - судді Труханович В.В.

за участю секретаря - Антохіної О.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, 3-тя особа 1-ша Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить ухвалити рішення, на підставі якого визначити йому додатковий двомісячний строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини після померлого 05 жовтня 2014 року його батька ОСОБА_5.

Свої вимоги позивач обґрунтовує тим, що 05 жовтня 2014 року помер його батько ОСОБА_5. Після його смерті відкрилася спадщина 1/2 частину однокімнатної квартири загальною площею 36,8 кв.м., житловою площею 16,7 кв.м., що розташована за адресою м. Харків, вул. Жовтневої революції (нині Москалівська), б. 7 кв. 82.

Оскільки батько заповіту не складав, згідно зі ст. 1223 ЦК України, вступають в дію норми спадкування за законом.

Спадкоємцями за законом відповідно до ст. 1261 ЦК України є дружина батька - ОСОБА_6, яка залишилася проживати у квартирі після смерті батька, та він.

ОСОБА_6 звернулася до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини та права на частку у спільному майні, однак 13.01.2016 року померла. Після її смерті відкрилася спадщина на частину вищезазначеної квартири, однак свідоцтво про спадщину не було оформлено та зареєстровано.

У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини з той причини, що він є громадянином ОСОБА_7, працює у Сахалінському морському пароплавстві на посаді старшого помічника капітана судна та на час смерті батька виконував свої службові обовязки, знаходився у морі на судні «Сахалін-8» з 02.09.2014 року по 14.05.2015 року.

Дружина батька, із якою він знаходився в добрих стосунках, не заперечувала дати згоду на оформлення спадщини після смерті батька за позивачем.

Позивач вказує, що після смерті ОСОБА_6 він звернувся до нотаріальної контори з проханням видати йому свідоцтво про право на спадщину після смерті батька, але у її задоволені було відмовлено, у зв'язку з пропуском шестимісячного строку для її прийняття. Вищевикладені обставини вимусили позивача звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 - ОСОБА_8, який діє на підставі договору про надання юридичних послуг від 21.02.2016 року, підтримав заявлений позов та дав пояснення про обставини, які викладені у рішенні вище. Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не зявилася, через канцелярію суду 25.11.2016 року надійшла заява з проханням слухати справу у її відсутність за участю представника ОСОБА_9 Проти позову не заперечує. (а.с.68) Однак 26.01.2017 року від ОСОБА_2 надійшла телефонограма, відповідно до якої вона зазначила, що її довірена особа ОСОБА_9 перевищила свої повноваження, вона із нею не згодна, заперечує проти позову та вступу у спадкування позивача ОСОБА_1, так як він пропустив строк для прийняття спадщини. (а.с.189) Крім того, до суду надійшов лист від відповідача ОСОБА_2 , відповідно до якого вона категорично заперечує проти заявленого позову. (а.с.186)

Ухвалою Жовтневого районного суду м. Харкова від 28 листопада 2016 року до участі у даній цивільній справі залучено в якості співвідповідачів ОСОБА_3, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_4, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідач ОСОБА_4 та його представник ОСОБА_10, яка діє на підставі договору про надання правової допомоги від 31.12.2016 року, у судовому засіданні позов не визнали, та пояснили, що після смерті свого батька позивач відмовився від прийняття спадщини на користь ОСОБА_6, а тому вважають, що він не має права на спадкування.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не зявився, про день та час слухання справи повідомлявся, причини неявки суду невідомі. Клопотання про відкладення слухання справи від нього не надходило.

Представник третьої особи Першої Харківська державна нотаріальна контора в судове засідання не з'явилась, про день та час слухання справи повідомлялася, надала заяву з проханням справу розглянути у її відсутність. (а.с.182)

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає необхідним у задоволені позову ОСОБА_1 відмовити, виходячи з наступного.

Так, судовим розглядом було встановлено, що 05.10.2014 року помер ОСОБА_5, про що складено відповідний актовий запис за № 14055 від 07.10.2014 року. ( а.с. 7)

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася спадщина.

Позивач у справі ОСОБА_1 є сином ОСОБА_5, що підтверджується копією свідоцтва про народження, а отже у відповідності до вимог ст. 1261 ЦК України входить у першу чергу права на спадкування за законом. ( а.с. 5)

Крім нього, спадкоємцем першої черги за законом була дружина померлого, ОСОБА_6, шлюб із якої зареєстровано 15.06.1974 року, про що складено відповідний актовий запис №659. (а.с.83)

ОСОБА_6 на час смерті свого чоловіка була зареєстрована та проживала разом із ним за адресою м. Харків, вул. Жовтневої революції, б. 7 кв. 82.(а.с.82)

У встановлений законом строк ОСОБА_6 звернулася до Першої Харківської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. (а.с.75)

Згідно ч. 1 ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкодавець ОСОБА_5 помер 05.10.2014 року, отже спадкоємці повинні були звернутися до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини до 05.04.2015 року.

Однак, як зазначив в судовому засіданні представник позивача, і це викладено у позовній заяві, на момент смерті батька 05.10.2014 року, ОСОБА_1 виконував свої службові обовязки, знаходився у морі на судні «Сахалін-8» з 02.09.2014 року по 14.05.2015 року.

На підтвердження цього позивач надав суду довідку Сахалінського морського пароплавства №5.1-8221 від 22.01.2016 року, відповідно до якої старший помічник 22.01.2016 року капітана ОСОБА_1 дійсно перебував у морі на судні «Сахалін-8» у період з 02.09.2014 року по 14.05.2015 року. ( а.с.4)

Матеріали справи також містять заяву ОСОБА_1 до Першої Харківської держаної нотаріальної контори від 25.12.2015 року, відповідно до якої він повідомив, що спадщину після смерті батька він не прийняв, на неї не претендує, до суду за продовженням строку на прийняття спадщини звертатися не бажає та не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину спадкоємцю, що прийняв спадщину, ОСОБА_6. ( а.с. 89 )

Згідно повідомлення Першої Харківської нотаріальної контори від 06.07.2016 року, відповідно до якого після смерті ОСОБА_5, померлого 05 жовтня 2014 року, що постійно проживав за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3 до Першої Харківської державної нотаріальної контори звернулися:

-17 листопада 2014 року із заявою №2149 про прийняття спадщини ОСОБА_6, дружина спадкодавця, яка проживає за адресою ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 7 кв. 82;

-25 грудня 2015 року із заявою №2220 про не прийняття спадщини ОСОБА_1, син спадкодавця, який проживає в ІНФОРМАЦІЯ_5, б. 6/А. ( а.с. 40 )

Відповідно до ч.2 ст. 1274 ЦК України, спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Частина 1 ст. 1273 ЦК України зазначає, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Таким чином, спадкоємець може відмовитися від прийняття спадщини, подавши про це до нотаріальної контори відповідну заяву протягом шести місяців з часу відкриття спадщини.

Отже, суд вважає, що заява позивача ОСОБА_1 до нотаріальної контори від 25.12.2015 року не може вважатися як заява про відмову від прийняття спадщини, оскільки вона подана з пропуском встановленого законом строку, а тому вона не має юридичної сили.

При цьому, на думку суду, ця заява свідчить про те, що позивач ОСОБА_1 не мав бажання приймати спадщину після смерті свого батька.

Суду надана копія матеріалів спадкової справи №820/2014, заведеної після померлого 05.10.2014 року ОСОБА_5, із якої вбачається, що Перша Харківська державна нотаріальна контора вживала заходи щодо встановлення реєстрації місця проживання ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, який також є сином померлого ОСОБА_5. ( а.с. 93, 94)

13.01.2016 року померла ОСОБА_6, про що складено відповідний актовий запис за № 839 від 13.01.2016 року. ( а.с.8 )

Як зазначив в судовому засіданні представник позивача, і це підтверджується матеріалами справи, лише 18.01.2016 року, тобто після смерті ОСОБА_6, позивач звернувся до Першої Харківської нотаріальної контори із заявою, відповідно до якої просив відкласти видачу свідоцтва про право на спадщину після померлого 05 жовтня 2014 року батька ОСОБА_5, у звязку з наміром звернутися до суду по питанню оформлення спадкових прав. ( а.с. 97)

Позивач ОСОБА_1, звертаючись до суду з даним позовом зазначає поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини те, що на час смерті батька він був у морі на судні.

Однак суд вважає дану причину пропуску строку не поважною, виходячи з наступного.

Відповідно до Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, заява, якою спадкоємець приймає спадщину, може бути складена будь-яким нотаріусом, незалежно від місця постійного проживання померлого. Після її оформлення така заява подається (особисто, кур'єром або надсилається поштою) нотаріусу, який безпосередньо відкриватиме спадкову справу. Якщо заява, на якій справжність підпису спадкоємця не засвідчена, надійшла поштою, вона приймається нотаріусом, заводиться спадкова справа, а спадкоємцю повідомляється про заведення спадкової справи та необхідність надіслати заяву, оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), або особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини.

Тобто для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини позивачу не обовязково було особисто її подавати до Першої Харківської державної нотаріальної контори. Позивач мав право звернутися до нотаріуса в будь-якому портовому місті, куди заходило судно, і оформити у нього заяву про прийняття спадщини. Після, відправити її поштою до державної нотаріальної контори за місцем проживання спадкодавця, а після повернення судна із моря, особисто прибути до нотаріуса за місцем відкриття спадщини, або направити оформлену належним чином (справжність підпису на таких заявах має бути нотаріально засвідченою), заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Отже судом встановлено, що позивачем спадщина у встановлений законом спосіб не прийнята, протягом строку, встановленого для прийняття спадщини, заяву про прийняття спадщини подано не було.

Згідно ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд, даючи оцінку вищезазначеному вважає, що причина пропуску строку для прийняття спадщини, яка зазначена позивачем, а саме те, що він на момент смерті батька був у морі, не може вважатися поважною причиною, у зв'язку з чим, суд не знаходить підстав для визначення ОСОБА_1 додаткового строку, достатнього для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті 05.10.2014 року його батька ОСОБА_5.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 10, 11, 60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України 22.02.2012 № 296/5, суд

ВИРІШИВ:

У задоволені позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, 3-тя особа 1-ша Харківська державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Харківської області через Жовтневий районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з дня отримання його копії.

Суддя В. В. Труханович