Справа № 749/154/17
Номер провадження 2/749/95/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" квітня 2017 р. м. Сновськ

Щорський районний суду Чернігівської області в складі

головуючого судді Чигвінцева М.С.

за участі секретаря Скорої Л.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Сновськ цивільну справу за позовом за позовом ОСОБА_1 до Сновської міської ради Сновського району Чернігівської області про визначення додаткового строку для подання заяви для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом та просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті діда ОСОБА_2, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 та баби ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2, строком в 3 місяці.

Позовні вимоги мотивує тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід позивача ОСОБА_2, а ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_3, які проживали за адресою АДРЕСА_1. На день смерті крім них в їх будинку зареєстрований ніхто не був. Після їх смерті відкрилася спадщина на будинок та на право на земельні частки (пай) розмірами по 3,90 гектарів в умовах кадастрових гектарах без визначення меж цих ділянок в натурі (на місцевості), у землі, яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева і розташована на території Новоилинської сільської ради Сновського району Чернігівської області. Спадщину після смерті діда фактично прийняла баба, а після смерті баби ніхто не прийняв та із заявами до нотаріальної контори ніхто не звернувся. Спадкоємцем першої черги після смерті діда та баби є мати позивача ОСОБА_4, яка не претендує на спадкове майно. Позивач вважає, що є спадкоємцем п?ятої черги за законом, однак не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, не прийняв спадщину у встановлений законом шестимісячний термін та не вступив в права спадкоємця фактично, оскільки не знав про майно, яке мали померлі дід та баба позивача, а також у зв?язку із юридичною необізнаністю та скрутним матеріальним становищем.

У судовому засіданні позивач відсутній, в позовній заяві просить справу розглянути у її відсутності.

Представник Сновської міської ради до суду не з?явився, до суду надійшло клопотання відповідача відповідно до якого міська рада просить справу розглянути без їх участі, рішення по справі просять прийняти відповідно до вимог законодавства.

Суд, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи, дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню.

В судовому засіданні встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 02.02.2001 року (а.с.6).

За життя померлий ОСОБА_2 набув право на земельну частку (пай) розміром 3,90 га. в умовах кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева, що підтверджується сертифікатом серії НОМЕР_2 (а.с.8).

Позивач по справі є онуком померлого ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_3 (а.с.4), свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 (а.с.4) та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 (а.с.5).

Відповідно до ч. 1 ст. 5 ЦК України, акти цивільного законодавства регулюють відносини з дня набрання ними чинності.

Як зазначено в пункті 2 мотивувальної частини рішення Конституційного Суду України від 09 лютого 1999 року N 1-рп/99 у справі про зворотну дію в часі законів та інших нормативних актів, за частиною першою статті 58 Конституції України дію нормативно-правового акта в часі треба розуміти так, що вона починається з моменту набрання цим актом чинності і припиняється з втратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали або мали місце.

Відповідно до ст.. 525 Цивільного кодексу Української РСР встановлено, що часом відкриття спадщини визнається день смерті спадкодавця, а при оголошенні його померлим - день, зазначений в статті 21 цього Кодексу.

З роз'яснень, які містяться в п. п. 1 - 3 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року N 7 «Про судову практику у справах про спадкування», спадкові відносини регулюються Цивільним кодексом України, законами України від 2 вересня 1993 року N 3425-XII "Про нотаріат", від 23 червня 2005 року N 2709-IV "Про міжнародне приватне право", іншими законами, а також прийнятими відповідно до них підзаконними нормативно-правовими актами.

Відносини спадкування регулюються правилами ЦК України, якщо спадщина відкрилася не раніше 1 січня 2004 року, за виключенням випадку передбаченому в п. 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, яким передбачено, що правила книги шостої Цивільного кодексу України (спадкове право) застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Згідно з копії спадкової справи, яка відкрита до майна померлого встановлено, що спадщина після смерті ОСОБА_2 прийнята ОСОБА_5, яка є донькою померлого. Таким чином до даних правовідносин не підлягають застосуванню норми ЦК України в тому числі п. 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України.

У разі відкриття спадщини до зазначеної дати застосовується чинне на той час законодавство, зокрема, відповідні правила Цивільного кодексу Української РСР, у тому числі щодо прийняття спадщини, кола спадкоємців за законом. У разі коли спадщина, яка відкрилася до набрання чинності ЦК і строк на її прийняття не закінчився до 1 січня 2004 року, спадкові відносини регулюються цим Кодексом.

У відповідності до положень ст.ст. 529-530 ЦК УРСР 1963 року, в редакції, яка діяла на час виникнення спірних правовідносин, тобто на ІНФОРМАЦІЯ_3 - на час смерті ОСОБА_2 при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті. Онуки і правнуки спадкодавця є спадкоємцями за законом, якщо на час відкриття спадщини немає в живих того з їх батьків, хто був би спадкоємцем; вони успадковують порівну в тій частці, яка належала б при спадкоємстві за законом їх померлому родителю. При відсутності спадкоємців першої черги або при неприйнятті ними спадщини, а також в разі, коли всі спадкоємці першої черги не закликаються до спадкування, успадковують у рівних частках: брати і сестри померлого, а також дід та бабка померлого як з боку батька, так і з боку матері (друга черга).

З позовної заяви позивача вбачається, що його мати ОСОБА_4 на даний час жива. Крім того, факт того, що ОСОБА_4 на момент смерті ОСОБА_2 (батька позивача) була жива підтверджується довідкою відділу реєстрації актів цивільного стану №221/03-81, яка видана їй в 2005 році. Позивачем не доведено факту смерті матері, оскільки не додано до матеріалів справи свідоцтва про смерть.

З наведеного вбачається, що станом на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 (часу відкриття спадщини) його донька ОСОБА_4 була ще жива, а тому позивач не є спадкоємцем за законом після смерті свого дідуся.

З огляду на зазначене необхідно відмовити в цій частині позову.

ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії ІНФОРМАЦІЯ_4 від 05.05.2003 року (а.с.6).

За життя померла ОСОБА_3 набула право на земельну частку (пай) розміром 3,90 га. в умовах кадастрових гектарах без визначення цієї частки в натурі (на місцевості), яка перебуває у колективній власності сільгосппідприємства ім.. Куйбишева, що підтверджується сертифікатом серії НОМЕР_6 (а.с.7).

Встановлено, що померла ОСОБА_3 є бабусею позивача, що підтверджується свідоцтвом про народження позивача серії НОМЕР_3 (а.с.4), свідоцтвом про народження серії НОМЕР_4 (а.с.4) та свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 (а.с.5).

Пунктом 5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, передбачено, що правила книги шостої Цивільного кодексу України (спадкове право) застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом.

Відповідно до повідомлення Сновської районної нотаріальної контори №131/01-09 від 13.02.2017 року та інформаційної довідки зі Спадкового реєстру №46740931 від 13.02.2017 року встановлено, що в Спадковому реєстрі відсутня спадкова справа на ім"я ОСОБА_3.

З наведеного вбачається, що спадщину після смерті ОСОБА_3 до набрання чинності Цивільного кодексу України ніхто з спадкоємців не прийняв. Таким чином до даних правовідносин підлягає застосуванню норми книги шостої Цивільного кодексу України.

Відповідно до частини 5 сттатті 1261 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкода

Позивач являється спадкоємцем померлої за законом п'ятої черги, оскільки являється її онуком.

За змістом норм статей 1268 - 1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини, що передбачено статтею 1270 ЦК України.

Статтею 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В установлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори оскільки не знав про майно, яке мала померла бабуся, а також у зв?язку із юридичною необізнаністю.

За таких обставин, суд вважає, що дана позовна вимога підлягає задоволенню, оскільки заявник пропустив строк з поважних причин. Суд має визначити заявнику додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст..252, 529-530 ЦКУ РСР, п.5 прикінцевих та перехідних положень ЦК України, ст. 1272 ч. 3 ЦК України, ст.ст. 3-6, 10, 11, 15, 31, 213-215 ЦПК України суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 терміном на три місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Чернігівської області через суд, який постановив рішення.

Суддя М.С. Чигвінцев