Справа № 473/3335/15-ц
РІШЕННЯ

іменем України

"13" лютого 2017 р. Вознесенський міськрайонний суд Миколаївської області в складі: головуючого судді Ротар М.М., при секретарі Фінько О.П., Козаченко О.І.

за участю позивача ОСОБА_1, відповідача ОСОБА_2 представника третьої особи Бойко Л.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вознесенську цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вознесенська міська рада Миколаївської області, Управління державної архітектурно-будівельної інпекції у Миколаївській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної самовільним будівництвом, усунення перешкод у користуванні власністю

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2015 року позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, в якому просила зобов'язати відповідача усунути перешкоди у користуванні належною їй квартирою за призначенням шляхом приведення його квартири у первісний стан, виконати ремонт за власні кошти та стягнути матеріальні збитки та моральну шкоду.

Свої вимоги позивач обгрунтовує тим, що вона є власницею квартири АДРЕСА_1. Відповідачу належить квартира № 11 в тому ж будинку, він є її сусідом. З червня 2014 року відповідач самовільно без отримання дозволу почав будівельні роботи по реконструкції та переплануванню належної йому квартири. Будівництво на сьогоднішній день не завершено.

Однак, оскільки будівництво велося з порушеннями, по причині відсутності фронтону будівлі, яку самовільно розібрав сусід, відбувається затікання стелі та зацвітання внутрішніх стін житлової кімнати. Стіни та стеля знаходяться в незадовільному стані. Спостерігається виникнення глибоких проникаючих тріщин в стінах та стелі в результаті промокання стелі. Стіни та стеля знаходяться в незадовільному аварійному стані. Квартира позивача потребує ремонту, вартість якого визначена в розмірі 15997 грн. Позивач позбавлена можливості тривалий час використовувати свою квартиру за призначенням, яка протиправними діями відповідача приведена в аварійний стан. Просила позовні вимоги задовольнити.

В судовому засіданні позивач зменшила позовні вимоги, зазначила, що частково відповідач усунув порушення, а саме поставив двері та вікна у своїй квартирі, зашив бетоном фронтон у її квартирі, утеплив стелю, обробив антигрибковим засобом стелю та стіни, пошпаклював та поґрунтував стіни в її квартирі. Вимагала від відповідача здійснити роботи по знищенню мокротиння та цвілості у її квартирі та знищити грибок на стінах. Інші позовні вимоги по стягненню з відповідача матеріальної шкоди в розмірі 15997 грн. та відшкодування моральної шкоди в розмірі 10000 грн. залишила без змін.

Відповідач ОСОБА_2 в судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що дійсно ним в 2014 році був розпочатий капітальний ремонт у своїй квартирі. Були замінені внутрішній дерев'яні перегородки на цегляні, демонтовано віконні та дверні блоки, демонтовано підлогу та частину покрівлі та перекриття над квартирою були розпочаті визнала у повному обсязі. Вказані роботи були проведенні без отримання відповідних дозволів, однак на сьогоднішній день ним отриманий дозвіл на проведення робіт по реконструкції квартири. Від неодноразово намагався врегулювати розбіжності, які виникли між ним та його сусідкою, здійснив всі ремонті роботи, які вимагала позивачка. Що стосується мокротіння, цвілі та грибка, який виник у квартирі позивача, то відповідач вважає, що доказів того, що це все виникло внаслідок його неправомірних дій в судовому засіданні не надано не було.

Представник третьої особи - Вознесенської міської ради Миколаївської області в судовому засіданні підтримав позовні вимоги, пояснив, що відповідач розпочав будівельні роботи без отримання відповідних дозволів, тим самим порушив права позивача, оскільки спричинив пошкодження у її квартирі. Вважав позовні вимоги обгрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.

Представник третьої особи - Управління державної архітектурно-будівельної інспекції у Миколаївській області в судове засідання не з'явився, на адресу суду надіслав заяву, в якій просив розгляд справи здійнювати без участі представника, вирішення позовних вимог залишає на розсуд суду.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

По відношенню до спірної по справі ситуації слід зазначити, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності та диспозитивності, поняття яких законодавцем розкрито у ст.ст. 10, 11 Цивільного процесуального кодексу України. Тобто суд, сприяючи всебічному і повному з'ясуванню обставин справи розглядає справи на підставі поданих сторонами доказів.

Обов'язок щодо доведення певних обставин справи, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог та заперечень, передбачений частиною третьою ст. 10 та частиною першою ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України.

При цьому, у відповідності до ст.57 Цивільного процесуального кодексу, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів.

В судовому засіданні було встановлено, що позивач ОСОБА_1 є власницею квартири АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_3. Житлові кімнати квартир мають спільні стіни.

В 2014 році відповідач почав капітальний ремонт в квартирі без оформлення відповідних документів, що надають право виконувати будівельні роботи, в зв 'язку з чим неодноразово притягувався до адміністративної відповідальності. Вказані обставини підтверджуються матеріалами перевірок, що здійснювалися з 23.03.2014 року по 27.03.2015 рік Управління державної архітектурно-будівельної інспекції. (134- 170). На сьогоднішній день ним отримано декларацію про початок виконання будівельних робіт - реконструкції квартири АДРЕСА_3.

Відповідно до Звіту про проведення технічного обстеження будівельних конструкції та інженерних мереж об'єкта квартири АДРЕСА_1, що був здійснений експертом з технічного обстеження будівель і спору від 15 грудня 2016 року, в квартирі, що належить позивачу були виявлені наступні недоліки, дефекти або пошкодження. (а.с.175-189).

1. Стіни кам'яні. Існуючі перегородки - цегляні (встановлені між сусідніми квартирами, замість дерев'яних перегородок). Обштукатурені шпаклівкою для внутрішніх робіт. Спостерігаються об'ємні мокрі цвілі плями по причині зовнішнього промокання стелі та стін, відпадання штукатурки і листів великими масивами. Також конденсат з'являється по причині того, що сусідня квартира не експлуатується, не опалюється та знаходиться на стадії незавершеного будівництва. Перегородки суміжні з квартирою № 11 знаходяться в незадовільному експлуатаційному стані.

2. Підлога з деревинностружкових плит. Спостерігається зацвітання та викривлення стянок меблевої стінки від впливу перезволоження. Та надані рекомендації з усунення виявлених недоліків. (а.с.179)

Відповідно до висновку вказані недоліки виникли в зв'язку з тим, що відповідачем не усунена причина замокання прилеглих стін та стелі житлової кімнати квартири № 10 не встановлено покрівлю над перекриттям квартири № 11; не виконано кам'яну кладку фронтону квартири №10 та не закрито відкритті ділянки дерев'яного перекриття квартири № 10 від доступу зовнішніх опадів; не утеплено тимчасово утеплювачем суміжну з квартирою перегородку.

Позовні вимоги позивачем обгрунтовувалися з посиланням на приписи ст. ст. 1166, 1167 ЦК України.

В той же час, статтею 1166 ЦК України встановлено, що шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Тобто, фактичною підставою для застосування відповідальності, передбаченої ст.1166 ЦК України, є вчинення особою правопорушення.

Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є шкода, протиправна поведінка, причинний зв'язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих же елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.

Деліктна відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди.

Шкода - це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.

Причинний зв'язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв'язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком.

При цьому, в деліктних правовідносинах саме на позивача покладається обов'язок довести наявність шкоди та її розмір, протиправність поведінки заподіювача шкоди та причинний зв'язок такої поведінки із заподіяною шкодою.

Згідно ст.1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоду майну, відшкодувати її в натурі (передати річ такого ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ, тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Коли відшкодування шкоди в натурі неможливе, потерпілому відшкодовуються в повному обсязі збитки відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Суд зазначає, що доказів, які вказують на характер спричинених пошкоджень, позивач до суду не надав. Заявляючи позовну вимогу про приведення квартири відповідача в первісний стан, позивач не надає доказів про той стан, який вона вважає первісним, який існував до початку проведення ремонтних робіт. Відсутні докази про стан належної їй на праві власності квартири до початку здійснення ремонтних робіт відповідачем. Зазначаючи, що мокротіння та цвілість є результатом ремонтних робіт відповідача, позивачка не надає жодних доказів на підтвердження цієї обставини. При цьому судом в силу ч.4 ст.10 ЦПК України позивачу роз'яснювалося її право заявити клопотання про призначення по справі будівельно-технічної експертизи з метою з'ясувати причину виникнення вказаних недоліків та знаходженням цих недоліків в причинному зв'язку з ремонтними роботами, що здійснює відповідач. Однак позивач не скористалася своїм право та відповідного клопотання не заявила.

Позивач в обґрунтування позовної вимоги про стягнення з відповідача матеріальної шкоди не надає доказів спричиненні такої шкоди, а також її розмір 15997 грн. не підтверджений жодними доказами.

Також не підтверджений жодними доказами і факт спричинення позивачу моральної шкоди неправомірними діями відповідача.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд не знаходить підстав для задоволення позовних вимог внаслідок недоведеності причинно-наслідкового зв'язку між неправомірними діями відповідача та тими реальними пошкодженнями, які наявні на даний час, а також відсутності належних та допустимих доказів розміру завданих збитків.

Судові витрати за правилами статті 88 ЦПК України суд відносить на рахунок позивача.

Керуючись ст. 10, 11, 209, 212, 213, 214, 215, 226, 228, 233 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору Вознесенська міська рада Миколаївської області, Управління державної архітектурно-будівельної інпекції у Миколаївській області про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної самовільним будівництвом, усунення перешкод у користуванні власністю - відмовити у повному обсязі.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Миколаївської області через міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів після проголошення рішення.

Суддя: М.М. Ротар