Справа № 755/6062/17
Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"24" квітня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви Заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна,-

в с т а н о в и в :

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла позовна заява Заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна.

Представництво є правовідношення, в якому одна сторона (представник) зобов'язана або має право вчинити правочин від імені другої сторони, яку вона представляє. Представництво виникає на підставі договору, закону, акта органу юридичної особи та з інших підстав, встановлених актами цивільного законодавства (ч. ч. 1, 2 ст. 237 ЦК України).

Відповідно до положень статті 246 Цивільного кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається її органом або іншою особою, уповноваженою на це її установчими документами, та скріплюється печаткою цієї юридичної особи.

За нормою ч. 3 ст. 38 Цивільного процесуального кодексу України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Відповідно до ч. 3 ст. 42 Цивільного процесуального кодексу України довіреність від імені юридичної особи видається за підписом посадової особи, уповноваженої на це законом, статутом або положенням, з прикладенням печатки юридичної особи.

Як роз'яснено у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року за №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» згідно зі статтею 38 ЦПК особи, які беруть участь у цивільній справі, можуть брати у ній участь особисто або через представника (крім справ про усиновлення). Особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника. Повноваження представника сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, посвідчені документами, зазначеними в частинах першій - третій статті 42 ЦПК, а повноваження адвоката також і ордером, який видається відповідним адвокатським об'єднанням, або договором, дозволяють йому вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа. Обмеження повноважень представника на вчинення певної процесуальної дії мають бути застережені не у виданому ордері, а в довіреності чи договорі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 92 ЦК України, юридична особа набуває цивільних прав та обов'язків і здійснює їх через свої органи, які діють відповідно до установчих документів та закону.

Орган або особа, яка відповідно до установчих документів юридичної особи чи закону виступає від її імені, зобов'язана діяти в інтересах юридичної особи, добросовісно і розумно та не перевищувати своїх повноважень.

Здатність мати цивільні процесуальні права та обов'язки сторони, третьої особи, заявника, заінтересованої особи (цивільна процесуальна правоздатність) мають усі фізичні і юридичні особи (ст. 28 ЦПК України).

Як зазначено у ст. 30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

За нормою п. 3 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, заява повертається у випадках, коли заяву від імені позивача подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

Аналіз зазначеної статті свідчить про те, що дана норма застосовується і тоді, коли заява та/або довіреності підписані особою, посадове становище якої не зазначено, виконуючими обов'язки керівників, їх заступниками без надання документів, які підтверджують їх право на звернення до суду.

Виходячи зі змісту позовної заяви, із заявою до суду в інтересах держави звернулася посадова особа Київської місцевої прокуратури № 4 - Заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_2, однак до позовної заяви не долучено доказів, які мали б підтвердити повноваження посадової особи, серед іншого довіреності виданої на ім'я ОСОБА_2, яка б містила посилання на право підпису позовних заяв, наказ про призначення на посаду заступника керівника, його повноваження, тощо.

Враховуючи викладене встановлено, що позовна заява Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна підлягає поверненню позивачу, оскільки заява подана посадовою особою повноваження якої не підтверджено належними та допустимими доказами.

За нормами п. 3 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, подана не уповноваженим представником заява повертається позивачу.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 42, п. 3 ч. 3 ст. 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву Заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 в інтересах Київської міської ради до ОСОБА_1 про витребування майна повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовом до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її отримання.

Суддя