Справа № 202/428/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

10 лютого 2017 року Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська у складі:

судді: - ОСОБА_1

при секретарі: - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання дитини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з зазначеним позовом до відповідача, вказуючи, що в зареєстрованому шлюбі з відповідачем перебуває з 14.02.2015 року. Шлюб зареєстрований Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 59. Від спільного життя мають неповнолітнього сина, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

На даний час подружні стосунки між ними припинені через різні характери та погляди на сімейне життя, через відсутність взаєморозуміння, сварки. Дитина проживає разом з нею та знаходиться на її утриманні. Відповідач не надає їй грошові кошти на утримання їхнього сина.

Тому позивач просила шлюб з відповідачем розірвати, повернути їй дошлюбне прізвище «Ющенко» та стягнути з відповідача на її користь аліменти на утримання їхнього неповнолітнього сина у розмірі ? частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня подачі позову і до досягнення дитиною повноліття.

В судове засідання позивач не з'явилася, надала на адресу суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала та просила задовольнити, а справу розглянути за її відсутності. Не заперечувала проти заочного розгляду справи на підставі наявних доказів (а.с. 20)

Відповідач в судове засідання двічі поспіль не з'явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином (а.с.13, 19).

За таких обставин суд вважає відповідача належним чином повідомленим та можливим, за згодою позивача, розглядати справу на підставі наявних доказів, заочно, відповідно до статті 224ЦПК України.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 14.02.2015 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції між сторонами було зареєстровано шлюб, актовий запис № 59 (а.с. 16).

Від спільного життя мають неповнолітнього сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Подружні стосунки між сторонами припинені, сторони проживають окремо, спільне господарство не ведуть, дитина проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні (а.с. 15).

Спір про поділ майна та виховання дитини сторони вирішуватимуть в позасудовому порядку.

Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді дружини та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до ч. 3 ст. 56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до статті 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно статті 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що поміж сторонами відсутня згода щодо перебування у шлюбі, їхня сім'я розпалася та існує формально, а подальше спільне життя їхнього подружжя і збереження шлюбу суперечило б їхнім інтересам, інтересам дитини, а тому шлюб слід розірвати та повернути позивачеві дошлюбне прізвище «Ющенко».

Судом встановлено, що спільна дитина подружжя проживає з позивачем та знаходиться на її утриманні (а.с. 15).

Відповідно до ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ст.ст.181,183,184 СК України аліменти за рішенням суду присуджуються у частці від доходу матері, батька або при нерегулярному, мінливому доході, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, - у твердій грошовій сумі.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає можливим стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання неповнолітнього сина у розмірі ? частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісячно, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з дня подачі позову і до досягнення дитиною повноліття.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір, сплачений ОСОБА_3 при поданні позовної заяви про розірвання шлюбу у розмірі 640,00 грн.

На користь держави з відповідача слід стягнути судовий збір за позовні вимоги про стягнення аліментів у розмірі 640,00 грн.

Керуючись ст.ст. 3-4, 10-11, 57-60, 88, 169, 209, 215, 224-226, 367 ЦПК України, ст.ст. 110, 112, 180-181, 183-184 Сімейного кодексу України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_4, зареєстрований 14.02.2015 року Індустріальним відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 59, розірвати.

Повернути ОСОБА_3 дошлюбне прізвище Ющенко.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2 аліменти на утримання сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі ? частини усіх видів його заробітку (доходу) щомісяця, але не менше ніж 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи стягнення з 19.01.2017 року і до досягнення дитиною повноліття.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1 на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, РНОКПП НОМЕР_2 судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) грн.. 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1 в дохід держави судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Рішення підлягає негайному виконанню у межах стягнення суми платежу аліментів за один місяць.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Л.А. Бєльченко