АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Юзькова О.Л.
№22-ц/796/2410/2017 Доповідач Кравець В.А.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 лютого 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді Кравець В.А.,

суддів: Лапчевської О.Ф., Левенця Б.Б.,

за участю секретаря Гоін В.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 грудня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Виконавчого органу Київської міської зади (Київської міської державної адміністрації), третя особа: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація про порушення (невизнання) прав та інтересів щодо поліпшення житлових умов проживання та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И Л А:

У вересні 2016 року позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду із зазначеним позовом, в якому просили визнати рішення (дії) відповідача, оформлене підпунктом 2.1 пункту 2 Протоколу № 3 засідання Комісії від 22.04.2016, в частині надання двокімнатної квартири АДРЕСА_1 ОСОБА_8, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 незаконним та зобов'язати скасувати його, визнати рішення (дії) відповідача, оформлене пунктом 1 Протоколу №4 засідання Комісії від 11.05.2016, щодо відміни рішення відповідача в - частині надання їм двокімнатної квартири АДРЕСА_1 протиправним та зобов'язати скасувати його, визнати за ними право отримати окрему квартиру жилою площею не менше 27 кв.м, з усіма вигодами, яка відповідає санітарним і технічним вимогам, зобов'язати відповідача надати їм двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 та вирішити питання судових витрат.

В мотивування вимог посилалися на те, що вони з 03.06.1994 року перебувають на квартирному обліку в Голосіївському районі м. Києва та у позачерговому списку за категорією потерпілих у зв'язку з аварією на ЧАЕС. Після смерті ОСОБА_7 в 2011 році позивачі проживають родиною з 6 осіб в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2, яка була приватизована в 1993 році в рівних частинах на ОСОБА_7, ОСОБА_1, ОСОБА_8 та ОСОБА_2 Відповідач вживає незаконні дії (бездіяльніть), направлені на порушення прав позивачів. До дня відзначення 30-ї річниці Чорнобильської катастрофи Київська міська державна адміністрація вирішила надати 10 квартир громадянам, які перебувають в позачерговому списку за категорією потерпілих у зв'язку із аварією на ЧАЕС.

22.04.2016 р. відповідачем було прийнято рішення про надання ОСОБА_1 з сім'єю із 6 осіб двокімнатної квартири АДРЕСА_1. Це рішення є незаконним в частині надання квартири іншим членам сім'ї, які не перебувають на квартирному обліку, крім позивачів.

11.05.2016 р. відповідач відміняє своє рішення та позбавляє позивачів законного права отримати квартиру в цьому році згідно до черги. Таке рішення є протиправним та таким, що порушує законні інтереси позивачів щодо поліпшення умов проживання. Позивачі відмовились від пропозиції отримати квартиру за умовами запропонованими відповідачем - на сім'ю з 6 осіб, натомість запропонували надати таке помешкання безпосередньо особам, які перебувають на обліку.

Проте, відповідач надав згадану квартиру іншому черговику. Такі дії відповідача прийняті всупереч вимогам чинного законодавства України, зокрема. Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Житлового кодексу України, правилам обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм приміщень в Українській РСР та положень Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 грудня 2016 року у задоволенні позову - відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 подали апеляційну скаргу, в якій просять скасувати рішення та ухвалити нове про задоволення позову, посилаючись на те, що суд ухвалив рішення з порушенням норм матеріального та процесуального права, не з'ясувавши дійсні обставини спору.

Вказують, що квартира, в якій вони проживають, була набута ними у власність шляхом приватизації, а квадратні метри, які належать ним на праві приватної власності, - з використанням житлових чеків.

Суд в порушення норм процесуального права допустив однобічний розгляд справи, зробивши без доказів висновок, що ґрунтується на позиції відповідача, фактично встановлює факт не використання ними житлових чеків, що не відповідає дійсності.

В судове засідання сторони не з»явилися, про день і час розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши доповідь судді Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість ухваленого рішення, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із його недоведеності та необґрунтованості.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Частиною 1 ст.303 ЦПК України визначено, що під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Судом встановлено, що позивачі перебувають на квартирному обліку в Голосіївському районі м. Києва в пільговій черзі «Потерпілі в зв'язку з аварією на ЧАЕС 1 категорії», осіб які потребують поліпшення житла з 03.06.1994 року, квартирна справа № 14127, черга - 3.

Родина ОСОБА_1 проживає в трикімнатній квартирі АДРЕСА_2 у складі сім'ї із 6 осіб ОСОБА_1, дочка - ОСОБА_2, син - ОСОБА_8, дружина сина - ОСОБА_4, онука - ОСОБА_5, онук - ОСОБА_6, 2007 р.н.

Зазначена квартира належить на праві приватної власності членам сім'ї, а саме: 2/3 частини - ОСОБА_1 і ОСОБА_2 та ј - ОСОБА_8 Інші члени родини ОСОБА_1 права власності на жилу площу в м. Києві не мають.

Тобто, у приватній власності ОСОБА_1 та її доньки - ОСОБА_2, знаходиться 30,68 кв. м.

З нагоди відзначання 30-их роковин Чорнобильської катастрофи, 22.04.2016 р. на засіданні комісії по розподілу житлової площі, що надається громадянам, які внаслідок Чорнобильської катастрофи перенесли променеву хворобу будь - якого ступеня або стали інвалідами, дітям-інвалідам, які потребують особливого догляду, сім'ям, що втратили годувальника з числа осіб, віднесених до категорії 1, особам, які самостійно переселилися з територій, що зазнали радіоактивного забруднення внаслідок аварії на Чорнобильській АЕС, було прийнято рішення про розподіл житлової площі громадянам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи категорії 1, сім'ям, що втратили годувальника з числа осіб, віднесених до категорії 1.

Прийняті рішення оформлено протоколом № 3 від 22.04.2016 р. та в п.п 2.1 зазначено, що комісією попередньо вирішено: надати ОСОБА_1 на сім'ю із 6 осіб (вона - 1946 р.н., дочка - ОСОБА_2, 1978 р.н., син - ОСОБА_8, 1976 р.н., дружина сина - ОСОБА_4, 1976 р.н., онука-ОСОБА_5, 1997 р.н., онук - ОСОБА_6, 2007 р.н.) двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, з урахуванням приватної жилої площі.

Було запрошено ОСОБА_1 та всіх вищевказаних членів її сім'ї до Департаменту соціальної політики виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (м. Київ, вул.. Комарова,7) для надання згоди на отримання запропонованого житла.

Враховуючи, що на квартирному обліку перебувають ОСОБА_1 та ОСОБА_2, позивачі надали згоду на отримання зазначеного житла саме на таких осіб.

11.05.2016 p. на засіданні комісії по розподілу житлової площі, що надається громадянам, які внаслідок Чорнобильської катастрофи перенесли променеву хворобу будь - якого ступеня або стали інвалідами, дітям-інвалідам, які потребують особливого догляду, сім'ям, що втратили годувальника з числа осіб, віднесених до категорії 1, особам, які самостійно переселилися з територій, що зазнали радіоактивного забруднення внаслідок аварії на Чонобильській АЕС, було прийнято рішення, яким зокрема, відмінено попереднє рішення комісії від 22.04.2016 (протокол № 3) про надання родині ОСОБА_1 двокімнатної квартири АДРЕСА_1 та перерозподілити її відповідно до черги, згідно Реєстру громадян, які внаслідок Чорнобильської катастрофи перенесли променеву хворобу будь- якого ступеня або стали інвалідами та сімей, що втратили годувальника з числа осіб, віднесених до категорії 1 та перебувають на квартирному обліку в районних державних адміністраціях м. Києва, станом на.01.04.2016.

Статтею 42 ЖК України та пунктом 37 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених постановою Ради Міністрів У РСР і Укрпрофради від 11.12.1984 регламентовано, що жилі приміщення надаються тільки громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов та внесені до єдиного державного реєстру громадян, які потребують поліпшення житлових умов.

Статтею 43 ЖК України та пунктом 38 Правил встановлено, що громадянам, які перебувають на обліку потребуючих поліпшення житлових умов, жилі приміщення надаються в порядку черговості. Черговість надання жилих приміщень визначається за часом взяття на облік (включення до списків осіб, які користуються правом першочергового одержання жилих приміщень).

Відповідно до статті 48 ЖК України та пункту 53 Правил жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі (розмір якої 13,65 кв.м на одну особу, стаття 47 ЖК України), але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа у жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, якщо ними не використані житлові чеки.

Згідно із постановою виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів Президії Київської міської Ради профспілок від 15.07.1985 № 582 «Про порядок застосування в місті Києві Правил обліку громадян, які потребуюсь поліпшення житлових умов та надання їм жилих приміщень в Українській РСР» рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9 кв.м на одну особу.

Відповідно до статті 49 ЖК України понад норму жилої площі окремим категоріям громадян надається додаткова жила площа у вигляді кімнати або в розмірі десяти квадратних метрів.

Пунктом 3 Порядку надання додаткової жилої площі особам, які внаслідок Чорнобильської катастрофи перенесли променеву хворобу будь-якого ступеня або стали інвалідами, дітям-інвалідам, які потребують особливого догляду, та сім'ям, що втратили годувальника з числа осіб, віднесених до категорії 1, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 51.12.1996 № 1589, визначено, що додаткова жила площа надається сім'ям, що втратили годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи числа осіб, віднесених до категорії 1, - у розмірах не нижче середньої забезпеченості у цьому населеному пункті, але не вище норми, передбаченої статтею 47 ЖК України.

Згідно статті 3 Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду», приватизація здійснюється шляхом безоплатної передачі громадянам квартир (будинків), житлових приміщень у гуртожитках з розрахунку санітарної норми 21 квадратний метр загальної площі на наймача і кожного члена його сім'ї та додатково 10 квадратних метрів на сім'ю.

Статтею 4 Закону передбачено, що житлові чеки - це приватизаційні папери, які одержуються всіма громадянами України і використовуються при приватизації державного житлового фонду. Вони можуть також використовуватись для приватизації частки майна державних підприємств, земельного фонду.

У відповідності до пунктів 66, 67 Інформаційного листа Верховного суду України від 26.05.2001 «Правові позиції щодо розгляду судами окремих категорій судових справ» зазначено, що при вирішенні питання щодо відповідності житловому законодавству розміру надаваного жилого приміщення судам слід мати на увазі, що він повинен не перевищувати норми жилої площі (13.65 кв.м. на одну особу), але й не бути меншим розміру, який визначається Кабінетом Міністрів і Федерацією професійних спілок України. При цьому враховується жила площа в жилому будинку (квартирі), що перебуває у приватній власності громадян, які не використали житлові чеки.

Громадянам, які на час поліпшення житлових умов (або виселення з наданням іншого благоустроєного жилого приміщення) мають на праві власності жиле приміщення, надається жиле приміщення в межах зазначених норм, якщо вони набули це право з використанням житлових чеків або коли вони передали займане ними приміщення органу, який здійснює поліпшення житлових умов. В іншому разі розмір надаваного жилого приміщення визначається з урахуванням жилої площі, що перебуває в приватній власності громадян (стаття 48 ЖК).

Однак, в матеріалах справи відсутні будь-які документи, що підтверджують факт використання житлових чеків позивачами.

Крім того, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 з урахування житлової площі, що перебуває у приватній власності, мають право на отримання житлової площі у розмірі 10,27 кв.м, виходячи з розрахунків (у межах 13,65 кв.м): 13,65 кв.м х 2 + 13,65 кв.м додаткової площі = 40,95 кв.м. - 30,68 кв.м. приватної площі = 10,27 кв.м.

Якщо розраховувати у межах 9 кв. м. (рівень середньої забезпеченості громадян у місті Києві жилою площею - 9,0 кв.м на одну особу): 9 кв.м х2 + 9 кв.м додаткової площі = 27 кв.м.

Тобто, розмір житлової площі, яка перебуває у приватній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2 становить 30,68 кв.м., що перевищує на 3,68 кв.м мінімальний розмір житлової площі, що може бути надано на сім'ю з двох осіб.

Станом на 05.05.2016 від ОСОБА_1 та всіх членів її сім'ї, вказаних у протоколі Комісії № 3 від 22.04.2016, не було отримано згоди на отримання квартири, проте до Департаменту 05.05.2016 надійшов лист за вх.. № 051/ОП/Л-1788-005/3 від ОСОБА_1 та ОСОБА_2 щодо неправомірності дії Комісії в частині надання квартири для інших родичів, які не перебувають з ними на квартирному обліку.

У зв'язку з відсутністю письмової згоди всіх членів родини ОСОБА_1, 11.05.2016 Комісією вирішено відмінити попереднє рішення від 22.04.2016 року.

Таким чином, колегія суддів погоджується з аргументованим висновком суду першої інстанції про відмову у задоволенні позову, оскільки відповідачем не було порушено норми законодавства України щодо відмови у виділенні житлової площі на двох осіб (ОСОБА_1 та ОСОБА_2) у двокімнатній квартирі АДРЕСА_1.

В силу ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відсутні в апеляційній скарзі доводи, які б давали підстави до скасування рішення суду, оскільки при розгляді справи у апеляційному суді скаржник не надав будь - яких переконливих доказів на спростування висновків суду першої інстанції.

Отже, суд першої інстанції всебічно і об'єктивно дослідив всі обставини справи, зібраним доказам дав вірну правову оцінку й постановив рішення, що відповідає вимогам закону.

Рішення суду постановлено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, тому підстав для його скасування колегія суддів не вбачає.

Керуючись ст.218, 303,304,307,308, 313-315,317 ЦПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу позивачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - відхилити.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 19 грудня 2016 року в справі залишити без зміни.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий

Судді