Справа № 541/728/17
Провадження № 2/541/553/2017
У Х В А Л А

"06" квітня 2017 р. місто Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, третя особа ОСОБА_2,

в с т а н о в и в:

31 березня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з вищевказаною позовною заявою. Крім цього, позивачка звернулась з клопотанням, в якому просила звільнити її від сплати судового збору посилаючись на ч.1 та ч. 3 ст. 82 ЦПК України, обґрунтовуючи своє клопотання тим, що вона знаходиться у скрутному матеріальному становищі, перебуває на обліку в Управлінні соціального захисту населення Миргородської міської ради Полтавської області та отримує допомогу малозабезпеченим сімям, самостійно виховує двох малолітніх дітей, понесла фінансові витрати, повязані із оформленням спадщини. На підтвердження факту низького майнового стану позивачка надала копії довідок Управління соціального захисту населення Миргородської міської ради про перебування її на обліку і призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сімям з 01.01.2017 року по 30.06.2017 року та про розмір державної та соціальної матеріальної допомоги у 2016 році; копії свідоцтв про народження дітей.

Питання про відстрочення та розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється ст. 8 Закону України «Про судовий збір», а саме: враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судовому збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Підставою для звільнення, розстрочки, відстрочки від сплати судового збору є незадовільний майновий стан сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Звільнення сторони від сплати судового збору є правом, а не обов'язком суду. При цьому, клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в позовній заяві, яка подаються до суду, або окремим документом.

Разом з тим, у відповідності до правової позиції, викладеної у постанові у п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014р. "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Між тим, з урахуванням дії принципу змагальності, питання щодо звільнення від сплати судового збору вправі поставити перед судом позивач шляхом подання відповідного обґрунтованого клопотання, у якому повинно бути наведено обставини, котрі свідчать про незадовільне скрутне матеріальне становище особи, та подати суду відповідні докази. Такими доказами можуть бути, зокрема, документи про рівень доходу позивача, документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна, від яких позивач може отримувати доходи, тощо.

Оскільки, позивач не подала до суду належні докази на підтвердження обставин того, що її майновий стан перешкоджає сплаті судового збору за подану заяву у встановлений законом порядку, клопотання про витребування таких доказів не подала, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Подана позовна заява оформлена з порушеннями вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції чинній на момент подання позову до суду встановлено, що за подання позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Тобто позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 640 гривень 00 копійок.

Відповідно до правил ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України, або не оплачено судовий збір, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, а позивачу надає строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Оскільки дана позовна заява оформлена з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, відповідно до вимог ст. 121 ЦПК України її необхідно залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Миргородської міської ради Полтавської області про визнання права власності на земельну ділянку в порядку спадкування за законом, третя особа ОСОБА_2 залишити без руху.

Надати позивачу строк 4 дні з дня отримання копії ухвали, для усунення вказаних в ухвалі недоліків.

Про викладене повідомити позивача, направивши йому для відому копію цієї ухвали та розяснити, що у разі не усунення виявлених недоліків у зазначений строк, його позовна заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3