Справа № 673/1668/16-ц
Провадження № 2/673/178/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2017 р. м. Деражня

Деражнянський районний суд

Хмельницької області

в складі: головуючий - суддя Дворнін О.С.

при секретарі судового засідання Болишевій М.О.

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом представника ОСОБА_2 за довіреністю ОСОБА_1 до Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, з участю відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору на стороні відповідача, про визнання недійсним державного акту на право приватної власності на землю та визнання права на земельну частку (пай) в порядку спадкування,-

В С Т А Н О В И В :

В грудні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до Яськовецької сільської ради Деражнянського району з участю відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області, як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору, про визнання недійсним державного акту на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1, зареєстрований 11.09.2003 року на ім'я ОСОБА_3, виданого на підставі розпорядження Деражнянської райдержадміністрації №309 від 10.09.2003 року на ім'я ОСОБА_3 та визнання за ним право на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, яким є право на земельну частку (пай) розміром 2,25 в умовних кадастрових гектарах, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області.

В обґрунтування вимог позову вказав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер його батько ОСОБА_3, після смерті якого залишилося спадкове майно, зокрема, земельна ділянка, площею 1,71 га, розташована на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, цільовим призначенням якої є ведення товарного сільськогосподарського виробництва. З метою оформлення своїх спадкових прав позивач звернувся до нотаріальної контори, однак, нотаріусом йому було відмовлено в оформленні спадщини у зв'язку з тим, що правовстановлюючий документ на вказане спадкове майно, яким є державний акт на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1, був виданий на ім'я ОСОБА_3 лише 11.09.2003 року, тобто після його смерті.

Враховуючи наведене, позивач просить визнати недійсним вказаний державний акт на право приватної власності на землю з підстав здійснення реєстрації права власності за ОСОБА_3 після його смерті, та з метою належного оформлення спадкових прав просить визнати за ним право на земельну частку (пай) розміром 2,25 гав умовних кадастрових гектарах, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області.

Представник позивача в судовому засіданні підтримала позовні вимоги в повному обсязі.

Представник відповідача - Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області в судове засідання не з'явився, проте подав до суду письмову заяву в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності, проти задоволення позову не заперечує.

Представник відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області в своїй заяві також вважає позовну заяву обґрунтованою та проти її задоволення не заперечує.

Заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд вважає позов обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про його смерть серії НОМЕР_2 від 18.11.1995 року. Єдиним спадкоємцем ОСОБА_3 являється його син - позивач ОСОБА_2, що слідує з його свідоцтва про народження серії НОМЕР_3 від 01.02.1958 року.

Так, положеннями статей 548 та 549 ЦК УРСР, в редакції 1963 року, який був чинним на час відкриття спадщини, було зазначено, що для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв. Не допускається прийняття спадщини під умовою або із застереженням. Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Визнається, що спадкоємець прийняв спадщину: 1)якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном; 2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 529 ЦК УРСР, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Судом об'єктивно встановлено, що за життя ОСОБА_3 був власником земельної ділянки, площею 1,71 га, розташованої на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області, цільовим призначенням якої є ведення товарного сільськогосподарського виробництва, відповідно до державного акта на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1, виданого на підставі розпорядження Деражнянської райдержадміністрації №309 від 10.09.2003 року, проте, як вбачається із вказаного державного акта, він був виданий ОСОБА_3 лише 11.09.2003 року, тобто після його смерті.

Як вбачається із матеріалів справи, позивач звернувся до нотаріальної контори з метою оформлення своїх спадкових прав після смерті ОСОБА_3, проте листом державної нотаріальної контори Хмельницької області від 24.11.2016 року №109/02-14 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на земельну ділянку площею 1,71 га, яка належала ОСОБА_3, оскільки правовстановлюючий документ на вказане спадкове майно виданий після смерті останнього.

Відповідно до положень статей 22 та 23 чинного на час відкриття спадщини Земельного кодексу, в редакції Закону України від 18 грудня 1990 року, право власності на землю або право користування наданою земельною ділянкою виникає після встановлення землевпорядними організаціями меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) і одержання документа, що посвідчує це право. Приступати до використання земельної ділянки, в тому числі на умовах оренди, до встановлення меж цієї ділянки в натурі (на місцевості) і одержання документа, що посвідчує право власності або право користування землею, забороняється. Право власності або право постійного користування землею посвідчується державними актами, які видаються і реєструються сільськими, селищними, міськими, районними Радами народних депутатів.

Так, відповідно до п.2 Указу Президента України від 8 серпня 1995 р. N 720/95 «Про порядок паювання земель переданих у колективну власність сільськогосподарським підприємствам, організаціям» право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства (далі КСП), сільськогосподарського кооперативу (далі СК), сільськогосподарського акціонерного товариства (далі САТ), в тому числі пенсіонери, які раніше працювали в ньому і залишаються його членами відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 16 квітня 2004 р. N 7 Про практику застосування судами земельного законодавства при розгляді цивільних справ" член колективного сільськогосподарського підприємства, включений до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю, набуває права на земельну частку (пай) з дня видачі цього акта, і в разі його смерті успадкування права на земельну частку (пай) здійснюється за нормами ЦК, у тому числі й у випадку, коли з різних причин ця особа не отримала сертифікат на земельну частку (пай).

Довідкою відділу Держгеокадастру у Деражнянському районі Хмельницької області за №29-28-99.3-2770/15-16 від 01.12.2016 року встановлено, що на підставі розпорядження №526 від 19.05.1997 року під №160 було зареєстровано сертифікат на право на земельну частку серії НОМЕР_4 на ім'я ОСОБА_3, а також він був включений до списку громадян-членів колективного сільськогосподарського підприємства «Хлібодар» за №224, а отже, на день паювання земель ОСОБА_3 мав право на спірну земельну частку (пай).

Разом з тим, згідно положень ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців за загальними правилами спадкування (із збереженням її цільового призначення) при підтвердженні цього права спадкодавця державним актом на право власності на землю або іншими правовстановлюючими документами.

З огляду на викладене, суд вважає за можливе позов ОСОБА_2 задовольнити, визнавши недійсним державний акт на право приватної власності на землю серії НОМЕР_1, зареєстрований 11.09.2003 року на ім'я ОСОБА_3, та визнати за ОСОБА_2 право на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, яким є право на земельну частку (пай) розміром 2,25 га в умовних кадастрових гектарах, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_4, виданого 19.05.1997 року на ім'я ОСОБА_3

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 197, 208, 209 та 212-215 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати державний акт на право власності на земельну ділянку серії НОМЕР_1, зареєстрований 11.09.2003 року на ім'я ОСОБА_3, недійсним та його скасувати.

Визнати за ОСОБА_2 право на спадкове майно померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3, яким є право на земельну частку (пай) розміром 2,25 га в умовних кадастрових гектарах, що знаходиться на території Яськовецької сільської ради Деражнянського району Хмельницької області відповідно до сертифікату на право на земельну частку (пай) серії НОМЕР_4, виданого 19.05.1997 року на ім'я ОСОБА_3.

Складання повного рішення було відкладено на строк не більше як п'ять днів з дня закінчення розгляду справи.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Хмельницької області через Деражнянський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя О. С. Дворнін