Справа № 639/1268/17
Провадження № 2/639/1094/17
12 квітня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Гаврилюк С.М.,
при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, який в подальшому уточнила, до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що шлюб з відповідачем зареєстровано 10.11.2007 в Московському відділі державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1288.
Будучи у шлюбі сторони, відповідно до рішення Фрунзенського районного суду від 21.10.2014, всиновили дітей :ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
ОСОБА_1 зазначила, що спільне життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обовязки з ведення спільного господарства та виховання дітей. Від постійних суперечок у позивача погіршилося самопочуття та вона перебуває в стані постійного стресу. Окрім того, відповідач не бере участі в матеріальному забезпеченні сімї, не бажає влаштуватися на роботу, тому весь тягар у забезпеченні сімї покладено на позивача.
Сторони втратили один до одного почуття любові та поваги.
Позивач переконана, що подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, оскільки спільне життя з відповідачем та збереження шлюбу неможливі.
Спорів майнового характеру немає.
Позивач подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій позовні вимоги підтримала, просила їх задовольнити.
Представником позивача ОСОБА_5, яка діє на підставі довіреності від 26.01.2017, подано до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, в якій вона позовну заяву підтримала в повному обсязі та не заперечувала проти заочного розгляду справи.
Відповідач в судове засідання не зявився, хоча відповідно до ч. 3 ст. 74 ЦПК України повідомлявся судом про час і місце розгляду справи, однак судова повістка від відповідача повернулася до суду за закінченням терміну зберігання.
Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обовязки. У звязку з чим суд вважає за необхідне розглянути справу без участі відповідача , виходячи з вимог ч. 5 ст. 74 ЦПК України та рішення Конституційного суду України від 13.12.2011 року № 17-рп/2011, згідно яких в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою, вказаної в матеріалах справи (зокрема, позовна заява), вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Згідно статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд зі згоди представника позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
У звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.
Відповідно ст. 110 СК України шлюб скасовується в судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й жінки із збереженням родини неможливо.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу неможливе, сімя існує лише формально, єдиний сімейний бюджет відсутній, сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки, втратили один до одного почуття любові та поваги.
Зі свідоцтва про шлюб серії І-ВЛ № 302554, виданого повторно 27.01.2017 Московським районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, вбачається, що при одружені позивач залишила дівоче прізвище «Чебаненко» (а.с. 8). При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки дошлюбне прізвище позивача при реєстрації шлюбу змінено не було, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залиши її дошлюбне прізвище - «Чебаненко».
Керуючись ст.ст. 3, 4, 57, 88, 212-215, 224 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 10 листопада 2007 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1288.
Після розірвання шлюбу залишити позивачеві прізвище «Чебаненко».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.М.Гаврилюк