Справа № 645/935/17
Провадження № 2-н/645/77/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

06 квітня 2017 р. м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Федорова О.В

перевіривши заяву Комунального підприємства "Харківводоканал" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення, -

встановив:

Заявник ОСОБА_5 підприємство "Харківводоканал" звернувся до Фрунзенського районного суду м. Харкова із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 заборгованості за надані послуги з централізованого водопостачання та водовідведення у розмірі 12390 грн. 64 коп.

Дослідивши заяву про видачу судового наказу, суд встановив, що її подано з порушенням ч. 5 статті 98 ЦПК України, а саме не подано доказів, що підтверджують сплату судового збору у встановленому порядку та розмірі.

Відповідно до ч. 5 ст. 98 ЦПК України до заяви про видачу судового наказу додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.1 ст.4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду заяви про видачу судового наказу, яка подана юридичною особою, судовий збір справляється у 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (на момент подання заяви становить 800,00 грн.).

Представник КП «Харківводоканал» звернувся з клопотанням про відстрочення сплати судового збору.

В обґрунтування свого клопотання про відстрочення від сплати судового збору представник заявника посилається на скрутний матеріальний стан. На підтвердження вказаних обставин надає копію звіту про фінансовий стан на 31 грудня 2016 року, копію витягу з протоколу № 5 від 24 листопада 2015 року засідання комісії з узгодження обсягу заборгованості в різниці тарифів.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пунктом 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

У відповідності із статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику суду як джерело права. Так, у рішенні Європейського суду з прав людини «Креуз проти Польщі» (CASE OF KREUZ v. POLAND) (Заява N 28249/95) від 19.06.2001 року, суд констатував, що він ніколи не виключав можливості того, що інтереси справедливого здійснення правосуддя можуть виправдовувати накладення фінансових обмежень на доступ особи до суду. Проте у цьому ж рішенні суд також наголошує, що положення пункту 1 статті 6 про виконання зобов'язання забезпечити ефективне право доступу до суду не означає просто відсутність втручання, але й може вимагати вчинення позитивних дій у різноманітних формах з боку держави; не означає воно й беззастережного права на отримання безкоштовної правової допомоги з боку держави у цивільних спорах і так само це положення не означає надання права на безкоштовні провадження у цивільних справах. Відповідно Суд постановляє, що вимога сплати зборів цивільними судами у зв'язку з поданням позовів, які вони мають розглянути, не може вважатися обмеженням права доступу до суду, яке є саме по собі таким, що суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції (п. 60).

Враховуючи викладене, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 та 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків.

З огляду на викладене, вважаю за необхідне заяву КП "Харківводоканал" залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви, шляхом надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору в сумі 800,00 грн.

Враховуючи викладене, керуючись статтями 119, 121 ЦПК України, -

ухвалив:

У задоволенні клопотання Комунального підприємства «Харківводоканал» про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Заяву Комунального підприємства "Харківводоканал" про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку невиконання вказівок суду у встановлений строк заява вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо визначення розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання її копії.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Федорова О.В.