Справа № 682/3048/16-ц
Провадження № 2/682/135/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2017 року

Славутський міськрайонний суд Хмельницької області у складі :

головуючого судді Мацюка Ю.І.,

з участю секретаря Захарчук С.П.,

представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Славутського міськрайонного суду Хмельницької області в місті Славута цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення коштів,

встановив:

Позивачка ОСОБА_2, в особі представника ОСОБА_1, звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про стягнення коштів, в якому просить стягнути з відповідачки на її користь грошові кошти в розмірі 1200 гривень та 250 євро, що за курсом НБУ еквівалентно 6850,11 гривень, на підставі розписки, які були передані для оформлення документів для виїзду та працевлаштування сина позивачки до Чехії.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_1 позовні вимоги підтримала, просить суд їх задовольнити, не заперечує щодо винесення заочного рішення по справі.

Відповідачка ОСОБА_3 у судове засідання повторно не зявилася, про день та час розгляду справи була повідомлена у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України, якщо немає відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних в ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Відповідно до ч. 1 ст. 224 цього ж Кодексу у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. Представник позивача не заперечувала щодо заочного розгляду справи, а тому суд вважає за можливе розглянути справу у відсутність відповідачки та відповідно до ст. 169 ЦПК України винести заочне рішення.

Заслухавши пояснення представника позивачки, свідків, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.

В судовому засіданні обєктивно встановлено, що між позивачкою ОСОБА_2 та відповідачкою ОСОБА_3 08 серпня 2014 року фактично був укладений правочин, оформлений у вигляді розписки, який полягав у зобовязанні ОСОБА_3 надати позивачці послуги у виді оформлення документів.

З цією метою, позивачкою було передано 1200 гривень та 250 євро для оформлення необхідних документів для працевлаштування сина позивачки за межами України. Таким чином, відповідачка отримавши дані кошти взяла на себе зобов'язання оформити необхідні документи, про що ними було усно досягнуто згоди.

Свої зобов'язання по оплаті предмету домовленості, позивачка виконала у повному обсязі і сплатила відповідачці обумовлену ними суму в повному розмірі, а саме 1200 гривень та 250 євро.

Факт отримання грошей посвідчується письмовою розпискою та свідчить про наявність між позивачкою та відповідачкою договірних відносин. Крім того, допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 підтвердили факт отримання грошових коштів відповідачкою за оформлення документів на сина позивачки для виїзду за кордон, про що була складена розписка.

Грошові кошти в розмірі 1200 гривень та 250 євро відповідачка отримала від позивачки своєчасно, проте, не виконала взятих на себе зобовязань щодо оформлення необхідних документів для виїзду сина позивачки за кордон на роботу.

Відповідачка свої зобовязання за домовленістю не виконала, на неодноразові звернення позивачки не реагувала та оформленням документів не займалася, грошові кошти не повернула.

Після неодноразових обіцянок відповідачки, позивачка втратила довіру до неї та вважає, що вона отримавши кошти на оформлення документів на сина для роботи за кордоном порушила укладений між ними договір, не оформила документів для виїзду за кордон, наразі незаконно володіє її грошовими коштами та свідомо ухиляється від їх повернення, чим порушила ст.ст. 526, 530 ЦК України щодо належного та своєчасного виконання договірних зобов'язань. Внаслідок невиконання договірних зобов'язань, ОСОБА_3 завдала позивачці матеріальної шкоди в розмірі 1200 гривень та 250 євро.

Відповідно до ст. 207 ЦК України, правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах (у тому числі електронних), у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони.

Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо воля сторін виражена за допомогою телетайпного, електронного або іншого технічного засобу зв'язку. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами). Отже, дії сторін у договорі повністю відповідають приписам закону, а саме: на підтвердження укладення договору відповідачкою видано письмову розписку, яка і підтверджує факт отримання нею грошових коштів та прийняття на себе зобов'язань щодо оформлення необхідних документів для виїзду сина позивачки за кордон.

Відповідно до ч. 1 ст. 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обовязків.

Відповідно до ч. 1 ст. 639 ЦК України договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом.

Відповідно до приписів ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди. Договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.

Згідно ч. 1 ст. 640 ЦК України договір є укладеним з моменту одержання особою, яка направила пропозицію укласти договір, відповіді про прийняття цієї пропозиції. Відповідно до ч.2 ст. 642 ЦК України якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію і відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (відвантажила товари, надала послуги, виконала роботи, сплатила відповідну суму грошей тощо), яка посвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції якщо інше не вказане в пропозиції укласти договір або не встановлено законом.

Зазначеною розпискою підтверджено за які саме послуги прийнята передоплата, а саме: за оформлення документів та підтверджено розрахунок за послуги в повному обсязі.

За своєю суттю розписка про отримання грошових коштів є документом, який видається боржником кредитору, підтверджуючи та засвідчуючи отримання боржником від кредитора певної грошової суми або речей.

Відповідно до положень статей 202 - 205 ЦК України угода від 08 серпня 2014 року відповідає ознакам двостороннього правочину, укладеного в письмовій формі, а отже згідно із положеннями статей 11 та 509 ЦК України є підставою виникнення зобов'язань для її сторін.

Відповідно до ч. 1 ст. 901 ЦК України за договором про надання послуг одна сторона (виконавець) зобов'язується за завданням другої сторони (замовника) надати послугу, яка споживається в процесі вчинення певної дії або здійснення певної діяльності, а замовник зобов'язується оплатити виконавцеві зазначену послугу, якщо інше не встановлено договором.

Відповідно до статті 526 Цивільного кодексу України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Станом на день подання позову домовленість щодо оформлення документів не виконана, грошові кошти не повернуті.

Статтею 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.

Відповідно до ст. 1212 ЦК України особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на як було набуте, згодом відпала.

З огляду на вищевикладене, діями відповідачки порушено право позивачки на вільне володіння та розпорядження належними їй грошовими коштами.

Згідно зі ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Оскільки судом встановлено, що позивачкою було виконано умови договору, а відповідачка в свою чергу порушила взяті на себе зобов'язання, що і стало причиною звернення позивачки до суду з даним позовом, суд приходить до переконання про обґрунтованість та законність позовних вимог.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідачки та користь позивачки.

На підставі вищевикладеного ,керуючись ст.ст. 11, 202-205, 207, 509, 526, 625, 638, 639, 901, 1166, 1212 ЦК України, ст. ст. 15, 88, 213- 215, 224, 228 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_2, жительки міста Славута вулиця Соборності, 29 «б» АДРЕСА_2, грошові кошти в розмірі 1200 гривень, 6850,11 гривень (еквівалент 250 євро), 551,20 гривень судових витрат по сплаті судового збору.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Хмельницької області через Славутський міськрайонний суд Хмельницької області.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає чинності після закінчення терміну подання апеляційної скарги, якщо її не було подано; після розгляду справи апеляційним судом, якщо його не скасовано.

Копію заочного рішення надіслати відповідачці рекомендованим листом з повідомленням протягом трьох днів з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Мацюк Ю. І.