Справа №705/1539/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05 квітня 2017 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову, «…Орган опіки та піклування: Виконавчий комітет Уманської міської ради…», про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майні, виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності на неї, -

В С Т А Н О В И В:

В квітні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майні, виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності на неї. В якості відповідача в позові вказано ОСОБА_2. В якості третьої особи в позові вказано - «…Орган опіки та піклування: Виконавчий комітет Уманської міської ради…».

В позові ставиться питання:

«… 1. Припинити право приватної спільної сумісної власності на квартиру, що знаходиться за адресою: 20300, Черкаська область, м .Умань, АДРЕСА_1;

2. Встановити порядок користування квартирою, що знаходиться за адресою: 20300, Черкаська область, м .Умань, АДРЕСА_1, а саме ванна, площею 1,9 кв. м; вбиральня (сполучена), площею 0,9 кв. м; коридор, площею 9,0 кв.м; комора, площею 0,8 кв.м залишити в загальному користуванні;

3. Виділити мені, ОСОБА_1, ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в натурі по ? частці спільного сумісного майна, що належить мені ОСОБА_1, моїм неповнолітнім дітям ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та Відповідачу - ОСОБА_2 на праві приватної спільної сумісної власності, шляхом виділення в натурі жилі кімнати, площею 14,3 кв. м та площею 12,5 кв. м, та визнати за нами право власності на кімнати, площею 14,3 кв.м та площею 12,5 кв. м в квартирі, що знаходиться за адресою: 20300, АДРЕСА_2;

4. Стягнути з відповідача на мою користь судові витрати;

5. Стягнути з відповідача на мою користь витрати на надання правової допомоги...».

Тобто, в резолютивній частині позовної заяви містяться вимоги, що мають як майновий, так ін. е майновий характер.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача,а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження,поштовий індекс,номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів,що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, що стосується змісту позовної заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майні, виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності на неї не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ст. 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно). Майно може належати особам на праві спільної часткової або на праві спільної сумісної власності.

Відповідно до ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

Статтею 368 ЦК України передбачено, що спільна власність двох або більше осіб без визначення часток кожного з них у праві власності є спільною сумісною власністю.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (позивачем ставиться питання про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майні і при цьому, питання про виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності на неї, тощо.) Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України. Тобто, позивач із врахуванням фактичних обставин, повинна чітко визначити предмет та підстави позову із врахуванням визначеного викласти резолютивну частину позовних вимог, оскільки позовна заява, надана до суду містить взаємовиключні вимоги.

Відповідно до Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 5 від 07.02.2014 року, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд та може вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону, проте при здійсненні своїх прав та виконанні обов'язків власник не може завдавати шкоди правам, свободам інших осіб, інтересам суспільства і зобов'язаний додержуватися моральних засад суспільства.

Крім того, в позовній заяві в якості третьої особи без самостійних вимог вказаний: «…Орган опіки та піклування: Виконавчий комітет Уманської міської ради…», за таких обставин, суд позбавлений можливості визначити хто саме в позові вказаний в якості третіх осіб (третьої особи) без самостійних вимог.

Крім того, склад та розмір витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

При подачі позовної заяви позивачем не було додано оригіналу довідки (виписки із будинкової книги про склад сім'ї і прописку), що підтверджується актом № 51 складеним працівниками Уманського міськрайонного суду 05.04.2017р.

Також відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового та немайнового характеру. Ціна позову має важливе значення, насамперед, для правильного визначення судового збору, що підлягає сплаті під час звернення до суду. Згідно вимогам ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір»,- судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. В позовній заяві не зазначена ціна позову, з якої повинен бути сплачений судовий збір та матеріалах справи відсутні документи, які б підтверджували визначення ціни позову з урахуванням предмету позову. При цьому до матеріалів справи додана квитанції про сплату судового збору в сумі 640 грн. від 29.03.2017 року. Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2017 року встановлюються: для вимог немайнового характеру 640 грн., за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу ( 640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивачем було заявлено вимоги: «…про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майна, про виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності…». При цьому, судовий збір сплачено тільки за вимогу немайнового характеру, про що свідчить квитанція № TS212105 від 29.03.2017р. на суму 640 грн.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет позову, орган опіки та піклування, виконавчий комітет Уманської міської ради, про усунення перешкод у користуванні часткою у спільному сумісному майні, виділ в натурі частки зі спільного майна та визнання права власності на неї, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Встановити строк для усунення недоліків до 18 квітня 2017 року.

У разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко