АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження № 22-ц/796/4453/2017 Суддя-доповідач Антоненко Н.О.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

4 квітня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

у складі судді-доповідача АнтоненкоН.О.,

суддів Стрижеуса А.М., Шкоріної О.І., при секретарі Юрченко А.С.,

за участю особи, яка подала

апеляційну скаргу ОСОБА_3,

представника ОСОБА_4,

заявника ОСОБА_5,

представника заявника ОСОБА_6

розглянула у відкритому судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 листопада 2016 року у справі за заявою ОСОБА_7, заінтересовані особи Київська міська рада, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які беруть участь у справі, перевіривши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія

в с т а н о в и л а :

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 17 листопада 2016 року заяву ОСОБА_7 задоволено: встановлено факт належності ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, заповіту, складеного від імені ОСОБА_8 та посвідченого 21.06.1978 державним нотаріусом П'ятої київської державної нотаріальної контори та зареєстрованого у реєстрі за №1-14204.

Судом першої інстанції встановлено, що 21.06.1978 державним нотаріусом П'ятої київської державної нотаріальної контори було посвідчено заповіт ОСОБА_8, яким вона заповіла все своє майно ОСОБА_9 та ОСОБА_10 в рівних долях; ІНФОРМАЦІЯ_2 у віці 79 років ОСОБА_8 померла, після її смерті відкрилась спадщина на однокімнатну квартиру АДРЕСА_1.

Також судом установлено, що 12.03.2015 державним нотаріусом Першої Київської державної нотаріальної контори було відмовлено ОСОБА_7 у видачі свідоцтва на прийняття спадщини після померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_8 у зв'язку із пропуском нею шестимісячного строку та розбіжності в прізвищі спадкоємця, адже за даними паспорта заявника її прізвище «ОСОБА_7», а в заповіті зазначено «ОСОБА_7».

Враховуючи експертний висновок №056/665-2 від 29.09.2015 Українського бюро лінгвістичних експертиз, а також, що у свідоцтві про народження заявника, складеного російською мовою, зазначено її прізвище «ОСОБА_7», а у паспорті зазначено української мовою «ОСОБА_7» та російською мовою «ОСОБА_7», - суд першої інстанції дійшов висновку про наявність підстав для задоволення заяви.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Києві від 17.11.2016 та залишити заяву ОСОБА_7 без розгляду. Посилається на порушення судом першої інстанції норм процесуального права. Зокрема, посилається на неповне встановлення судом обставин справи, не залучення її до участі у справі, хоча даним рішенням зачіпаються її інтереси, а також посилається на наявність спору про право між нею та зазначеними у заповіті особами, у зв'язку з чим вважає, що справа повинна розглядатися в позовному провадженні.

У судовому засіданні апеляційного суду особа, яка подала апеляційну скаргу, та її представник підтримали доводи апеляційної скарги та просили її задовольнити. Заявник та її представник заперечували проти доводів апеляційної скарги та просили рішення суду першої інстанції залишити без змін. Інші сторони у судове засідання апеляційного суду не з'явилася, про дату та час розгляду справи повідомлена належним чином (ас68-69), заяв та клопотання про відкладення розгляду справи не подали, що відповідно до ст. 305 ЦПК України не перешкоджає розглядові справи.

Перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги та заявлених у суді першої інстанції вимог, колегія дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, а оскаржуване рішення - скасуванню з огляду на таке.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення, суд розглядає в порядку окремого провадження.

Відповідно до ч. 6 ст. 235 ЦПК України якщо під час розгляду справи в порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Під час апеляційного розгляду учасники процесу не заперечували того факту, що зазначені у заповіті особи пропустили строк для звернення із заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з чим їм відмовлено у видачі свідоцтв про право на спадщину, а також, що ОСОБА_3 у передбачений законом шестимісячний термін звернулась до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини як спадкоємець четвертої черги спадкування за законом.

Отже, між ОСОБА_7 та ОСОБА_3 наявний спір про право на спадкування майна ОСОБА_8, який підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008р. «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено, що справи про спадкування розглядаються судами за правилами позовного провадження, якщо особа звертається до суду з вимогою про встановлення фактів, що мають юридичне значення, які можуть вплинути на спадкові права й обов'язки інших осіб та (або) за наявності інших спадкоємців і спору між ними. Якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з'ясується, що має місце спір про право, суд на підставі ч. 6 ст. 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз'яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

Виходячи з наведеного, порушене ОСОБА_7 питання у заяві підлягає вирішенню у порядку позовного провадження.

За таких обставин та відповідно до ст. 235 ЦПК України оскаржуване рішення підлягає скасуванню із залишенням заяви ОСОБА_7 без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 235, 303, 309, 313 - 315 ЦПК України, колегія

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити. Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 17 листопада 2016 року скасувати.

Заяву ОСОБА_7, заінтересовані особи Київська міська рада, Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5 про встановлення факту, що має юридичне значення, залишити без розгляду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили негайно, може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів з дня її проголошення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Суддя-доповідач Н.О. Антоненко

Судді А.М. Стрижеус

О.І. Шкоріна