Справа № 162/1707/15-ц
Провадження № 2/162/1/2017
ЛЮБЕШІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2017 року селище Любешів.

Любешівський районний суд Волинської області в складі:

головуючого -- судді Глинянчука В.Д.,

з участю секретаря судових засідань Гичук О.М.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору підряду недійсним, стягнення моральної шкоди,

встановив:

17 грудня 2015 року до Любешівського районного суду надійшов цивільний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору будівельного підряду недійсним, стягнення моральної шкоди.

Позовні вимоги умотивовано тим, що влітку 2012 року позивач вирішив відремонтувати будинок по АДРЕСА_1. Для заміни закладних вінців, залиття відмостки за денну плату у 250 гривень він найняв бригаду майстрів-будівельників: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5. Вказані особи, скориставшись його довірою та необізнаністю, істотно не доробили своєї роботи, виконали її з серйозним порушенням технології будівництва, заволоділи його коштами у сумі 1800 гривень. У зв'язку з наведеним ОСОБА_2 просить суд визнати його потерпілим від кримінального правопорушення, визнати договір будівельного підряду недійсним, оскільки робота була прийнята під тиском, стягнути з відповідача 4814,5 гривень моральної шкоди.

Ухвалою від 06 січня 2016 року провадження у справі відкрито у частині позовних вимог про визнання договору будівельного підряду недійсним та стягнення моральної шкоди, натомість відмовлено у відкритті провадження щодо визнання ОСОБА_2 потерпілим внаслідок кримінального правопорушення.

Позивач, його представник до суду не з'являлись, подавши відповідні клопотання.

З письмових пояснень ОСОБА_2 слідує, що у листопаді 2012 року він подзвонив у Ветлівську сільську раду Любешівського району Волинської області. Посадова особа Ветлівської сільської ради порекомендувала йому найняти на роботу майстра теслярських справ ОСОБА_3, жителя села Ветли. ОСОБА_3 разом з ОСОБА_4, ОСОБА_5 підрядилися підняти йому будинок, поміняти закладні вінці, залити бетонну відмостку, але виконали свою роботу з істотними відступами від технології будівництва, пошкодили елементи стін і зіпсували дорогий будівельний матеріал. Позивач вважає, що вказані особи взяли з нього плату за роботу, яку фактично не виконали.

Відповідач ОСОБА_3 у судовому засіданні 10 січня 2017 року пояснив, що він разом з ОСОБА_4 та ОСОБА_5 восени 2012 року поїхали у селище Луків Турійського району Волинської області для виконання будівельних робіт по заміні підвалин у дерев'яному будинку ОСОБА_2 та залиття бетонної відмостки. Попередня бригада, яка саме він сказати не може, неправильно зарізала замки і одна підвалина була зіпсована. Натомість його бригада виконала оговорені роботи за три дні. ОСОБА_2 пропонував йому продовжити ремонт будинку, однак він відмовився через відсутність побутових умов. Будь-яких претензій з боку ОСОБА_2 щодо якості виконаних ними робіт не було. Безпосередньо роботу у них приймала жінка, яка у цей час доглядала ОСОБА_2 За виконану роботу вони отримали 1800 гривень. Будь-якого тиску на ОСОБА_2 він не чинив.

Свідок ОСОБА_4 у суді показав, що він, ОСОБА_5, ОСОБА_3 на прохання останнього восени 2012 року поїхали у селище Луків для виконання будівельних робіт. Коли приїхали на місце, то хотіли одразу ж повертатись додому через відсутність елементарних побутових умов для проживання. Жінка, яка у цей час доглядала ОСОБА_2, впросила їх залишитись. За три дні вони переробили підошви будинку та залили бетонну відмостку. Будь-яких претензій щодо якості виконаної роботи у позивача не було. Навпаки, ОСОБА_2 хотів, щоб вони залишились і продовжили інші роботи по ремонту будинку. За виконану роботу позивач заплатив по 600 гривень на кожного. Ніякого тиску на ОСОБА_2 ніхто не чинив.

Пояснення позивача та показання свідка ОСОБА_4 також підтвердив свідок ОСОБА_5

З поданих ОСОБА_2 на підтвердження своїх позовних вимог доказів слідує, що позивач придбавав будівельні матеріали та неодноразово звертався у правоохоронні органи з приводу неякісного ремонту будинку по АДРЕСА_1, повернення підрядниками виплачених ним за неякісну роботу коштів. У внесенні відповідних відомостей у Єдиний реєстр досудових розслідувань йому відмовляли.

З висновків, листів Турійського районного відділу міліції управління Міністерства внутрішніх справ України у Волинській області слідує, що ремонтом будинку ОСОБА_2, крім ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, займались ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_6, ОСОБА_1, ОСОБА_12 тощо.

Позивач неодноразово звертався до судів з приводу визнання недійсними договорів будівельного підряду, купівлі-продажу будівельних матеріалів.

За клопотанням позивача у рамках цієї цивільної справи було проведено будівельно-технічну експертизу.

Згідно з висновком експерта від 29 листопада 2016 року ремонтно-будівельні роботи житлового будинку по АДРЕСА_1 по заміні закладних вінців (брусів), залиття відмостки фактично виконані. Підтвердити чи спростувати кількість використаних матеріалів, виходячи з результатів проведеного огляду та аналізу наданих на дослідження матеріалів, не видається можливим. Проведення робіт по заміні закладних вінців (брусів) та влаштуванню відмостки з огляду на технічний стан будинку було об'єктивно необхідним. Встановлено, що відмостка навколо будинку влаштована з порушенням вимог. Для приведення відмостки до норми необхідно провести роботи на суму 1777,24 гривень та використати матеріалів на суму 1696,76 гривень.

Крім цього, за клопотанням позивача експерт ОСОБА_11, який проводив будівельно-технічну експертизу, був додатково опитаний у судовому засіданні з приводу доповнення та роз'яснення висновку.

ОСОБА_11 у судовому засіданні зокрема повідомив, що заміна закладних вінців (брусів) у будинку по АДРЕСА_1 дійсно відбулась. Експерт не зміг дати відповідь чи піднімався будинок. З'єднання брусів виконано типово: у напівдерева та у «ластівчин хвіст». При цьому чи використовувались нагелі, чи інші елементи кріплення, експерту невідомо. Не на кутах будинку у місцях з'єднання брусів використовувались металеві пластини. Будинок має старий цоколь, гідроізоляція відсутня. При огляді будинку експерт бачив тріщини у бетонній відмотці будинку. Ці тріщини є слідами осадки бетонної суміші при висиханні і не є слідами руйнування, вони не є критичними. Злам бруса, як це зображено на фото № 9 висновку, експерт підтвердив. На цьому місці зруйнувалась стіна підвального приміщення, тут взагалі немає відмостки. Питання причин руйнування стіни експертом не досліджувалось, скоріш за все це руйнування було штучним або від залиття стіни водою. Ухил бетонної відмостки не досліджувався, однак він є. Відповідно до будівельних норм ухил відмостки бетонної конструкції має бути незначним: 4-6 %. Експерт підтвердив тріщини на верхніх хвилях шиферу на поверхні даху.

Відповідно до статті 60, частини першої статті 212 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК) кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім наявності підстав звільнення від доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Згідно з статтею 23 Цивільного кодексу України (далі - ЦК) особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоров'я; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів; у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна; у приниженні честі та гідності фізичної особи, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування. Моральна шкода відшкодовується одноразово, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до частини першої статті 202, частини першої статті 626 ЦК правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків. Договір - це форма дво- або багатостороннього правочину.

Частинами першою, другою статті 215 ЦК встановлено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається.

Відповідно до частин першої - третьої, п'ятої та шостої статті 203 ЦК зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.

Частиною першою статті 627 ЦК встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з частиною першою статті 638 ЦК договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частин першої та другої статті 639 ЦК договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

У відповідності з частинами першою, другою статті 837 ЦК за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Статтею 849 ЦК визначено, що замовник має право у будь-який час перевірити хід і якість роботи, не втручаючись у діяльність підрядника. Якщо підрядник своєчасно не розпочав роботу або виконує її настільки повільно, що закінчення її у строк стає явно неможливим, замовник має право відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків. Якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Згідно з частиною першою статті 853 ЦК замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі.

Відповідно до частини першої статті 854 ЦК, якщо договором підряду не передбачена попередня оплата виконаної роботи або окремих її етапів, замовник зобов'язаний сплатити підрядникові обумовлену ціну після остаточної здачі роботи за умови, що роботу виконано належним чином і в погоджений строк або, за згодою замовника, - достроково.

Статтею 857, частиною першою статті 858 ЦК встановлено, що робота, виконана підрядником, має відповідати умовам договору підряду, а в разі їх відсутності або неповноти - вимогам, що звичайно ставляться до роботи відповідного характеру. Виконана робота має відповідати якості, визначеній у договорі підряду, або вимогам, що звичайно ставляться, на момент передання її замовникові. Результат роботи в межах розумного строку має бути придатним для використання відповідно до договору підряду або для звичайного використання роботи такого характеру. Якщо робота виконана підрядником з відступами від умов договору підряду, які погіршили роботу, або з іншими недоліками, які роблять її непридатною для використання відповідно до договору або для звичайного використання роботи такого характеру, замовник має право, якщо інше не встановлено договором або законом, за своїм вибором вимагати від підрядника: 1) безоплатного усунення недоліків у роботі в розумний строк; 2) пропорційного зменшення ціни роботи; 3) відшкодування своїх витрат на усунення недоліків, якщо право замовника усувати їх встановлено договором.

Як убачається з письмових пояснень ОСОБА_2, пояснень відповідача ОСОБА_3, показань свідків ОСОБА_4, ОСОБА_5 між позивачем та відповідачем було укладено усний договір по заміні закладних вінців (брусів) та залиття бетонної відмостки будинку по АДРЕСА_1. Цей правочин має ознаки договору будівельного підряду та договору підряду.

Оскільки замовник ОСОБА_2 не надав підряднику ОСОБА_3 проектно-кошторисну документацію, як це передбачено статтею 875 ЦК, до правовідносин, які виникли між сторонами, не можуть бути застосовані правові норми, які регулюють договір будівельного підряду. Таким чином, у цьому випадку підлягають застосуванню процитовані вище загальні положення про підряд.

З досліджених у ході судового розгляду доказів також слідує, що роботи по заміні закладних вінців (брусів) та залиття бетонної відмостки будинкуфактично виконано ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5

Суд вважає недоведеними викладені у позовній заяві обставини прийняття позивачем роботи «під тиском» чи внаслідок обману відповідача.

Між тим, висновком судової-будівельної експертизи стверджено порушення при влаштуванні відмостки навколо будинку.

Суд звертає увагу, що нормами законодавства не передбачено можливості визнання недійсним договору підряду у зв'язку з недоліками виконаних робіт.

Отже, передбачених законом підстав для визнання договору підряду недійсним не встановлено.

Вирішуючи питання стягнення моральної шкоди, суд виходить з таких міркувань.

Заявивши вимогу про відшкодування моральної шкоди, позивач не надав суду доказів про наявність наведених вище встановлених законом підстав для такого відшкодування, а укладеним між сторонами договором не передбачалося відшкодування моральної шкоди у разі неналежного виконання робіт.

З досліджених доказів, зокрема будівельно-технічною експертизою, не встановлено, що саме недоліки у роботах по заміні закладних вінців (брусів) та влаштуванні бетонної відмостки будинку, які виконувались ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, призвели до руйнувань будинку.

При цьому суд зауважує, що позивач у позовній заяві вірно покликається на норми законодавства щодо прав замовника у разі порушення підрядником договору підряду, допущення недоліків у роботі тощо, однак відповідних вимог ОСОБА_2 не заявляє.

Таким чином, позов у частині стягнення моральної шкоди також не підлягає до задоволення.

Позивач звільнений від оплати судового збору. У зв'язку з відмовою у позові відповідно до статті 88 ЦПК судовий збір не підлягає стягненню з відповідача.

З цієї підстави не підлягають стягненню з відповідача понесені позивачем витрати за проведення будівельно-технічної експертизи у сумі 2643 гривні.

Враховуючи наведене, керуючись статтями 10, 11, 60, 197, 209, 213-215 ЦПК, суд

ухвалив:

У задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання договору підряду недійсним, стягнення моральної шкоди відмовити повністю.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня проголошення оскаржуваного судового рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення виготовлено 03 лютого 2017 року.

Головуючий: суддя В.Д. Глинянчук