ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 755/5229/16
провадження № 2/753/1143/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"30" березня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого- судді Шклянка М.П.,
при секретарі Галян Л.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -
Позивач звернулась до суду з вказаним позовом, в якому просив визнати в порядку спадкування за нею, право власності на ? частку квартири АДРЕСА_1 та на ? частку квартири АДРЕСА_2. Позовні вимоги обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивача ОСОБА_5, після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді вищевказаного майна. Позивач звернулась з заявою про прийняття спадщини до Сьомої Київської державної нотаріальної контори, якою була заведена спадкова справа № 161/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 р. ОСОБА_5. Відповідач ОСОБА_3 від прийняття спадщини на користь позивача. Таким чином, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_5 Вказувала, що оригінали правовстановлюючих документів на вищевказані квартири знаходяться у відповідача ОСОБА_4, який є братом спадкодавця, та який відмовляється надати їх позивачу. В зв'язку з тим, що у позивача відсутні оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, вона не має можливості реалізувати своє право і прийняти спадщину, в зв'язку з чим звернувся до суду.
В судове засідання позивач не з'явилась, але надала суду заяву в якій позовні вимоги підтримала в повному обсязі та просила розгляд справи провести за її відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідачі в судове засідання не з'явились та не надали суду письмових заперечень, хоча про дату, час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином. Відповідно ст..224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який був повідомлений належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутність або якщо зазначені ним причини неявки визнані судом не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_5, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
Після його смерті відкрилась спадщина у вигляді на ? частку квартири АДРЕСА_1 та на ? частку квартири АДРЕСА_2.
Як вбачається зі свідоцтва про право власності від 04.10.1996 року, квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 належить на праві приватної спільної сумісної власності ОСОБА_6, ОСОБА_5, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в рівних долях.
Згідно свідоцтва про право власності на житло від 24.10.2005 року, квартира АДРЕСА_2 належить на праві спільної часткової власності ОСОБА_3 та ОСОБА_5 у рівних долях.
07.04.2015 року, позивач звернувся з заявою про прийняття спадщини до Сьомої київської державної нотаріальної контори
07.04.2015 року Сьомою київської державної нотаріальної конторою заведена спадкова справа № 161/2015 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5.
Відповідач ОСОБА_3, яка є матір'ю померлого ОСОБА_5, в порядку ст. ст. 1273 та 1274 ЦК України, відмовилась від прийняття спадщини на користь позивача, що підтверджується матеріалами спадкової справи.
Таким чином, позивач є єдиним спадкоємцем після смерті ОСОБА_5
Разом з тим, постановою від 12.09.201 року № 1683/02-31, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 та на ? частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_5, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_5, у звязку з тим, що спадкаємцем не надано правовстановлюючі документи на спадкове майно на ім'я померлого.
Згідно письмових пояснень позивача, оригінали правовстановлюючих документів на вищевказані квартири знаходяться у відповідача ОСОБА_4, який є братом померлого ОСОБА_5. Однак, відповідач ОСОБА_4 відмовляється надати позивачу оригінали свідоцтв про право власності на спірні квартири, що позбавляє позивача реалізувати своє право на прийняття спадщини після смерті її батька.
Згідно з ч. 1 ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб «спадкоємців).
Згідно ч. 4 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно з ч. 3 ст. 1296 Цивільного кодексу України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно з ч. 1ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
На підставі вищевикладеного, суд приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог в повному обсязі, оскільки вони є доведеними та обґрунтованими.
Керуючись ст.ст.1216,1268,1269,1296,1267,392 ЦК України, ст.ст. 10, 59, 60, 74, 208, 209, 212-215, 218, 224 ЦПК України, суд, -
Позов - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на ? частку квартири АДРЕСА_6 в порядку спадкування за законом.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на ? частку квартири АДРЕСА_7 в порядку спадкування за законом.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя