Cправа № 563/75/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.05.2017 року м. Корець

Корецький районний суд Рівненської області

в складі: головуючого судді Опришка П.З.

при секретарі судового засідання Литвинчук Л.Л

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Корець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Корецької міської ради Рівненської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Корецької міської ради Рівненської області в якому просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

В обгрунтуванні позовних вимог зазначає, що 01 жовтня 2008 року помер його батько ОСОБА_4, що стверджується свідоцтвом про смерть серії І-ГЮ №067368 від 01 жовтня 2008 року. Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно, спадкоємцем якого за заповітом є позивач. Вказує, що до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 вчасно не звернувся, так, як не знав, що спадщина приймається в межах 6 місячного строку. Вважає, що строк для прийняття спадщин пропустив з поважної причини. А тому, просить суд визначити достатній додатковий строк для прийняття спадщини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 позов підтримав. Причин пропуску строку для прийняття спадщини навести не зміг.

Представник позивача у судовому засіданні зазначив, що позивачем пропущений строк з тих підстав, що ОСОБА_1 займався переоформленням документів. Також зазначив, що позивач проживав разом з померлим ОСОБА_4.

Відповідач, Корецька міська рада, явку представника у судове засідання не забезпечила. Подала заяву, що не заперечує проти визначення позивачу додаткового строку для прийняття спадщини на рухоме та нерухоме майно, яке було власністю померлого ОСОБА_4, а відносно іншого майна, яке ніколи не було і не є власністю померлого - Корецька міська рада заперечує.

Відповідач, ОСОБА_3, в судове засідання не з'явилася. Згідно листа №139 від 23 травня 2017 року Комунального закладу "Тучинський геріатричний пансіонат" Рівненської обласної ради стан здоровя ОСОБА_3, в якому вона перебуває, незадовільний, а тому зявитися в судове засідання вона не в змозі.

Заслухавши пояснення позивача та його представника, дослідивши подані документи, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини справи на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи та вирішення її по суті, суд встановив наступні обставини справи та надав їм правову оцінку.

01 жовтня 2008 року помер спадкодавець, ОСОБА_4, що стверджується свідоцтвом про смерть серії I- ГЮ №067368 від 01 жовтня 2008 року.

Згідно свідоцтва про народження серії І-АП №275204 від 09.12.1953 року позивач ОСОБА_1 народився 18 лютого 1971 року та являється сином спадкодавця ОСОБА_4.

Після смерті ОСОБА_4 відповідно до ст.ст.1216-1223 ЦК України, відкрилась спадщина на все належне йому майно. Спадкоємцем за законом якого є позивач.

Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру №46622610 та №46622717 від 02 січня 2017 року, спадкова справа після смерті ОСОБА_4 заводилася за заявою ОСОБА_3. Свідоцтво про право на спадщину видане 15 вересня 2009 року на право на земельну частку(пай) на її імя. Заповідальних розпоряджень спадкодавець не вчиняв.

ОСОБА_1 протягом шести місяців з часу відкриття спадщини із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори не звертався, на час відкриття спадщини із спадкодавцем постійно не проживав. Тобто, з огляду на ч.1 ст.1272 ЦК України позивач вважається таким, що не прийняв спадщину.

У відповідності до ст. ст. 1268-1269 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом може прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадщина належить спадкоємцю з моменту її відкриття не залежно від часу прийняття спадщини. Спадкоємець, який прийняв частину спадщини, вважається таким, що прийняв усю спадщину.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій

Відповідно до Правового висновку Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року по справі № 6-85 цс12 у спорі про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, що право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

Відповідно до п. 2 інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 24-753/0/4-13 від 16.05.2013 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.

В сенсі ст. 1272 ЦПК України, судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 3 ст. 1222, ч. 1 ст. 1220, ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Згідно із матеріалів справи, з дня смерті ОСОБА_4 сплинуло понад вісім років.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом та ст. 61 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України обставини, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Докази, які беруться до уваги судом при визначенні поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини, то це відповідно до вимог ст. 58 ЦПК України, переважно письмові докази - довідки медичних установ про стан здоров'я та проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України, інші довідки, акти, листування, що містять відомості щодо обставин, які перешкоджали зверненню спадкоємця до нотаріальної контори в строки встановлені ст. 1270 ЦПК України.

Докази, що позивач на момент смерті ОСОБА_4 знаходився за межами України або перебував у довготривалих відрядженнях відсутні.

Так само, як і відсутні будь-які інші дані про те, що позивач протягом шестимісячного строку після смерті ОСОБА_4 був позбавлений можливості звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини (хвороба, лікування, виїзд закордон та інше).

Позивачем не доведені поважні причини пропуску строку для прийняття спадщини, його вимоги не ґрунтуються на доказах у справі та зазначених нормах матеріального права, а тому у задоволенні позову суд вважає за необхідне відмовити.

Беручи до уваги вищенаведене та керуючись ст.ст. 8, 10, 57, 58, 60, 88, 208, 209, 212, 215, 224, 225, 226 ЦПК України, ст.ст. 1268, 1272 ЦК України, суд

в и р і ш и в :

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Корецької міської ради Рівненської області, ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - відмовити.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Рівненської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається через Корецький районний суд Рівненської області протягом десяти днів з дня його проголошення. У разі якщо рішення було ухвалено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Опришко П.З.

Повний текст рішення було виготовлено 02 червня 2017 року