Справа №: 653/1074/17
Провадження № 2/653/658/17
У Х В А Л А

іменем України

11 квітня 2017 року

Суддя Генічеського районного суду Херсонської області Шарко Н.А. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Генічеської міської ради, за участю третьої особи Державної нотаріальної контори, про зобовязання виправити описку у Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна,

встановив:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Генічеської міської ради, за участю третьої особи Державної нотаріальної контори, в якому просила зобовязати відповідача виправити описки в Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна за реєстраційним номером 3287119, зареєстрованим 02.06.2006р. Генічеською державною нотаріальною конторою, підстава обтяження рішення суду 21.12.2000р. Генічеський районний суд, виправивши в графі власник прізвище ОСОБА_2 на правильний запис ОСОБА_3, та внести дані про скасування зазначеного арешту, згідно ухвали Генічеського районного суду Херсонської області від 24 січня 2002р.

Вивчивши подану позовну заяву, та додані до неї документи, суд вважає, що вказана позовна заява не підлягає розгляду у порядку цивільного судочинства виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» дія цього Закону поширюється на відносини, що виникають у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, розміщене на території України, та обтяжень таких прав.

Згідно ст. 2 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державна реєстрація речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень (далі - державна реєстрація прав) - офіційне визнання і підтвердження державою фактів набуття, зміни або припинення речових прав на нерухоме майно, обтяжень таких прав шляхом внесення відповідних відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Реєстраційна дія - державна реєстрація прав, внесення змін до записів Державного реєстру прав, скасування державної реєстрації прав, а також інші дії, що здійснюються в Державному реєстрі прав, крім надання інформації з Державного реєстру прав;

Відповідно до ст. 6 вищевказаного Закону до субєктів державної реєстрації прав відносяться у тому числі: виконавчі органи сільських, селищних та міських рад, Київська, Севастопольська міські, районні, районні у містах Києві та Севастополі державні адміністрації;

У відповідності до Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженою постановою КМУ за №553 від 23 серпня 2016р. державна реєстрація прав проводиться за заявою заявника шляхом звернення до субєкта державної реєстрації прав або нотаріуса, крім випадків, передбачених цим Порядком.

Згідно до ст. 26 Закону у разі зміни ідентифікаційних даних субєкта права, визначення часток у праві спільної власності чи їх зміни, зміни субєкта управління обєктами державної власності, відомостей про обєкт нерухомого майна, у тому числі зміни його технічних характеристик, виявлення технічної помилки в записах Державного реєстру прав чи документах, виданих за допомогою програмних засобів ведення цього реєстру (описка, друкарська, граматична, арифметична чи інша помилка), за заявою власника чи іншого правонабувача, обтяжувача, а також у випадку, передбаченому підпунктом "в"пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, вносяться зміни до записів Державного реєстру прав. У разі якщо помилка в реєстрі впливає на права третіх осіб, зміни до Державного реєстру прав вносяться на підставі відповідного рішення суду.

За змістом п.8 постанови Пленуму Вищого адміністративного суду від 20.05.2013 за №8 «Про окремі питання юрисдикції адміністративних судів» (з доповненнями) передбачає, що відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» державний реєстратор є державним службовцем, крім випадку, коли державним реєстратором є нотаріус. Повноваження державного реєстратора, передбачені цим Законом, з видачі та прийому документів можуть виконувати посадові особи органів місцевого самоврядування, адміністратори центрів надання адміністративних послуг, нотаріуси.

Спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до ст. 15 ЦПК України суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо, зокрема, захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно зі ст. ст.2, 17 КАС України завданням адміністративного судочинства є захист прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб у сфері публічно-правових відносин від порушень з боку органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб, інших суб'єктів при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства; компетенція адміністративних судів поширюється на спори фізичних чи юридичних осіб із суб'єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 3 КАС України визначено, що справа адміністративної юрисдикції - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б однією зі сторін є орган виконавчої влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа або інший суб'єкт, який здійснює владні управлінські функції на основі законодавства, в тому числі на виконання делегованих повноважень.

Суб'єкт владних повноважень - це орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їхня посадова чи службова особа, інший суб'єкт при здійсненні ними владних управлінських функцій на основі законодавства, у тому числі на виконання делегованих повноважень (п. 7 ч. 1ст.3 КАС України)

Отже, спори, які виникають у цих відносинах, підлягають розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 122 ЦПК України, суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо позовна заява не підлягає розгляду в судах в порядку цивільного судочинства.

Враховуючи вищезазначені норми права, вимоги позовної заяви, зокрема той факт, що позивачем ставиться питання саме про зобовязання відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Генічеської міської ради вчинити певну дію, відповідач по справі відділ державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Генічеської міської ради є субєктом владних повноважень, оскільки йому надано повноваження у сфері державної реєстрації речових прав на нерухоме майно, суд приходить до висновку про те, що даний спір не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства, а тому у відкритті провадження слід відмовити.

Керуючись ст. ст. 122,209,210 ЦПК України, суддя

ухвалив:

відмовити у відкритті провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до відділу державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень Генічеської міської ради, за участю третьої особи Державної нотаріальної контори, про зобовязання виправити описку у Єдиному державному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна, так як справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Роз"яснити позивачу, що відмова у відкритті провадження у справі перешкоджає повторному зверненню до суду з таким самим позовом, спір підвідомчий адміністративному суду.

Копію ухвали про відмову у відкритті провадження у справі невідкладно надіслати позивачу разом із позовною заявою та всіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Херсонської області через Генічеський районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя ОСОБА_4