Справа № 372/176/17
Провадження 2-391/17
ухвала

11 квітня 2017 року Обухівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Проць Т.В.

при секретарі Михайловій Я.Г.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Обухівського районного суду Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя та зустрічний позов ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання майна особистою приватною власністю,-

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Обухівського районного суду знаходиться вищезазначена цивільна справа.

Представник ОСОБА_2 подав суду заяву з проханням відстрочити сплату судового збору у розмірі 7000 грн. 00 коп. до ухвалення судового рішення. В обґрунтування поданої заяви зазначив, що при зверненні до суду з зустрічним позовом сплатити судовий збір в повному обсязі відповідач не має можливості оскільки самостійно виховує доньку.

В судовому засіданні ОСОБА_3 просив надати кілька днів для сплати відповідачем судового збору.

Позивач та його представник заперечили щодо розгляду судом зустрічного позову не оплаченого судовим збором.

Суд, вивчивши подане клопотання, вислухавши думку учасників судового розгляду, вважає, що воно не підлягає задоволенню, а позовна заява відповідно подана із порушенням вимог ст.119 ЦПК України, згідно ч.5 якої до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч.2 ст.79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про судовий збір» судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

За ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, що діяла на час подачі зустрічного позову, ставки судового збору встановлюються за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 та не більше 5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що згідно ціни позову становить 6462 грн. 96 коп.

Таким чином суд, враховуючи, зміст зустрічних позовних вимог приходить до висновку, що позивачем за зустрічним позовом не була сплачена сума судового збору в розмірі 6462 грн. 96 коп. за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів - УДКСУ Обухівського р-н; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37851055; банк отримувача - ГУ ДКСУ у Київській обл. м.Київ; код банку отримувача (МФО) 821018; рахунок отримувача 0449; код класифікації доходів бюджету 22030001, що суперечить положенням ст.119 ЦПК України.

За змістом ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, а також зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Як розяснив Пленум ВССУ в п.29 Постанови «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 відповідно до ст.8 Закону № 3674-VI та ст.82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У зв'язку із цим обставини, наведені ОСОБА_2 у заяві не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

На підставі наведеного суд не вбачає підстав для відстрочення його сплати, оскільки наявність на утриманні неповнолітньої дитини не є підставою для відстрочення сплати судового збору. Інших обґрунтованих даних щодо матеріального становища відповідачем не зазначено.

За змістом ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. ст.119, 120 ЦПК України, а також не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно п.8 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо провадження у справі відкрито за заявою, поданою без додержання вимог, викладених у ст.119 і 120 цього Кодексу, та не було сплачено судовий збір і позивач не усунув цих недоліків у встановлений судом строк.

Враховуючи вищевикладене, що зустрічна позовна заява ОСОБА_2 прийнята судом до провадження без додержання вимог ч.5 ст.119 ЦПК України, суд відмовляючи у клопотанні останньої про відстрочку сплати судового збору, вважає за доцільне надати відповідачу передбачений законодавством строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Керуючись ст.119, 121, 207 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_2 про відстрочку сплати судового збору відмовити.

Надати ОСОБА_2 строк для сплати судового збору, не більше 5 днів з дня отримання копії вказаної ухвали.

Розяснити ОСОБА_2, що у разі не сплати судового збору її зустрічна позовна заява буде залишена без розгляду.

Розгляд справи відкласти на 24 квітня 2017 року на 14.00 годину.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: