Справа № 152/15/17
У Х В А Л А

13 січня 2017 року м. Шаргород

Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Войнаровський І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Шаргородської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

у с т а н о в и в:

ОСОБА_1 (далі позивач 1) та ОСОБА_2 (далі позивач 2) звернулися до Шаргородського районного суду Вінницької області із зазначеним вище позовом.

Позивачі просять визначити додатковий строк для прийняття спадщини земельного паю.

Перевіривши відповідність позовної заяви вимогам, викладеним у статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно із ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до статті 2 Закону України «Про судовий збір» платники судового збору - громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні) та фізичні особи - підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

З квитанцій про сплату судового збору №357, 358 від 27 грудня 2016 року вбачається, що платником є ФОП ОСОБА_3, проте позов подається до суду від імені ОСОБА_1 та ОСОБА_2. В матеріалах справи відсутня довіреність на ФОП ОСОБА_3, а отже відсутні докази того, що дана особа могла вичняти дії від імені позивачів, зокрема на сплату судового збору за подання позову. Ця обставина суперечить нормам ст.2 Закону України «Про судовий збір».

Отже, всупереч ч. 5 ст. 119 ЦПК України позивачем не надано доказів сплати судового збору у встановленому законом розмірі.

Окрім того, у пункті 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008, Пленум Верховного Суду України розяснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З позовної заяви вбачається, що відповідачем в цій справи визначено Шаргородську державну нотаріальну контору, яка в даному випадку є неналежним відповідачем.

При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.

Як убачається, в матеріалах справи відсутня постанова про відмову у вчиненні нотаріальної дії, що даю підстави для залишення позовної заяви без руху.

Згідно із пунктом 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, проте, у позовній заявіу прохальній частині позову, в межах якої суд вирішує спір не вказано про який земельний пай йдеться, його місце розташування, додатковий строк, який має бути визначено судом для прийняття спадщини.

Згідно із ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та запропонувати позивачу виправити недоліки.

Керуючись статтями 119, 121, 208-210 ЦПК України,

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Шаргородської державної нотаріальної контори про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без руху.

Повідомити позивачів про необхідність виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання ним копії цієї ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і повернута позивачу.

Ухвала про залишення позовної заяви без руху може бути оскаржена особою, яка подала позовну заяву до Вінницького апеляційного адміністративного суду через Шаргородський районний суд Вінницької області протягом пяти днів з дня отримання її копії. Копія апеляційної скарги одночасно надсилається особою, яка її подає, до суду апеляційної інстанції.

Суддя І.В. Войнаровський