Справа №621/1566/16-ц
Пр. №2-п/621/4/17
УХВАЛА

Іменем України

10.04.2017 року м. Зміїв

Зміївський районний суд Харківської області в складі:

головуючого судді Вельможної І.В.,

за участю секретаря судового засідання Акулової А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Змієві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення,

в с т а н о в и в:

20.01.2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою про перегляд заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року, ухваленого за позовом ОСОБА_2, до ОСОБА_1, про стягнення суми боргу, в якій зазначила, що вона не була належним чином сповіщена про час та місце розгляду справи, що позбавило її можливості особисто надавати пояснення, заявляти клопотання та подавати інші докази, у звязку з чим судом не було повно зясовано усі фактичні обставини справи. Крім того, вказала про те, що судом не враховано той факт, що борг у сумі 10000 грн. вона повернула позивачці, таким чином, до стягнення підлягають 850 грн. На підставі викладеного, ОСОБА_1 просила скасувати та переглянути заочне рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року по справі № 621/1566/16-ц; призначити справу до розгляду в загальному порядку.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявилася, надала заяву про розгляд справи за її відсутності, з урахуванням доводів, що викладені в заяві про перегляд заочного рішення.

Представник відповідачки ОСОБА_2 адвокат ОСОБА_3 у судове засідання не зявилася, надала до канцелярії суду заяву, в якій просила у задоволенні заяви ОСОБА_1 відмовити, оскільки відповідач належним чином була повідомлена про час та місце розгляду справи. Крім того, відповідачем ОСОБА_1 не надано належних доказів щодо повернення ОСОБА_2 грошових коштів у сумі 10000 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Оскільки розгляд справи проводиться без участі сторін, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється, що відповідає положенням ч. 2 ст. 197 ЦПК України.

Ознайомившись з матеріалами справи, дослідивши докази, що містяться в ній, суд дійшов до наступного висновку:

Встановлено, що 05 серпня 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_1 про стягнення боргу на підставі розписки, в якому вказала, що між нею та відповідачкою 06 лютого 2015 року був укладений договір позики, а саме складена письмово розписка, на суму 10850 грн., зі строком повернення до 06 березня 2015 року. Після вказаного строку ОСОБА_1 борг не повернула. Просила стягнути з відповідачки на свою користь суму боргу за договором позики у розмірі 10850 грн. та судові витрати.

Заочним рішенням Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року позовні вимоги задоволено у повному обсязі.

20.01.2017 року відповідач ОСОБА_1 звернулася до суду з заявою про перегляд заочного рішення.

Частиною 1 статті 232 ЦПК України визначено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, у заяві про перегляд заочного рішення відповідач повинен навести обставини та докази, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, а також посилання на докази, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача. Якщо на підставі таких доказів судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, заочне рішення підлягає скасуванню. Використання законодавцем в конструкції коментованої статті сполучника "і" дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, що б його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Верховний Суд України також зробив аналогічний висновок - правильною є практика тих судів, які скасовують заочне рішення лише за наявності двох підстав, визначених у ст. 232 ЦПК, зокрема, якщо буде встановлено, що відповідач, який був належним чином повідомлений про час та місце судового розгляду, не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Однак, непоодинокими є випадки, коли суди скасовують заочні рішення, не переконавшись, чи є достатні для цього підстави, передбачені законодавством. Деякі суди не проводять оцінки поважності причин неповідомлення відповідачем про причини своєї неявки в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення, та не оцінюють надані відповідачем докази на предмет їх істотного значення для правильного вирішення справи, і скасовують заочні рішення лише на підставі поданої відповідачем заяви та його усних доводів, які не підтверджені належними, достатніми та допустимими доказами у справі.

Як вбачається зі змісту заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року та матеріалів цивільної справи, відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, про місце та час розгляду справи була повідомлена відповідно до положення ч. 3 ст. 76 ЦПК України. Про причини неявки ОСОБА_1 суду не повідомила, заперечень проти позову не надала, тому суд розглядав справу згідно зі ст. 224 ЦПК України, на підставі наявних у ній доказів, оскільки проти цього не заперечує позивач.

Так, в матеріалах справи містяться листи Чемужівського сільського голови про вручення судової повістки матері ОСОБА_4 для передачі ОСОБА_1 (а.с. 34-36), а також про вручення судової повістку особисто ОСОБА_1 (а.с. 42, 43)

Таким чином, суд дійшов до висновку, що ОСОБА_1 була сповіщена про розгляд справи належним чином, в той же час, в порушення ст. 10, 11, 60 ЦПК України, відповідач в своїй заяві про перегляд заочного рішення не навела жодних обставин, які б свідчили про поважність причин її неявки у судові засідання та не надала жодного доказу на підтвердження своїх посилань.

Крім того, поштовим повідомленням про отримання судової кореспонденції підтверджено той факт, що 17.01.2017 року ОСОБА_1 отримала копію заочного рішення від 20.12.2016 року (а.с. 50)

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Перелічені ОСОБА_1 підстави для скасування заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року не визнаються судом, як такі, що мають істотне значення для правильного вирішення справи, оскільки при ухваленні заочного рішення в матеріалах справи містилися достатні докази, які свідчили про наявність у ОСОБА_1 зобов'язань, які вона зобовязана виконати.

З огляду на вищевикладене, судом не встановлено підстав, визначених у ст. 232 ЦПК України, необхідних для скасування заочного рішення, у звязку з чим суд не вбачає підстав для задоволення заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20.12.2016 року.

Керуючись ст. ст. 228-229, 231-232 ЦПК України, суд -

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Зміївського районного суду Харківської області від 20 грудня 2016 року по справі № 621/1566/16-ц залишити без задоволення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом.

У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі сторін, апеляційна скарга подається з дня отримання копії ухвали.

Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Зміївський районний суд Харківської області шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк з дня отримання даної ухвали.

Головуючий: