АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа № 640/3410/17 Головуючий суддя І інстанції Зуб Г.А.
Провадження № 22-ц/790/2912/17 Суддя доповідач Яцина В.Б.
Категорія: Інші справи
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 квітня 2017 року м. Харків.

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Харківської області в складі:

головуючого судді - Яцини В.Б.

суддів: - Бурлака І.В., Карімової Л.В.,

за участю секретаря : Баранкової В.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 10 березня 2017 року по цивільній справі за заявою ОСОБА_3, заінтересована особа-приватний нотаріус ХМНО Одарченко М.С. про встановлення факту проживання однією сім'єю без шлюбу

встановила:

У березні 2017 року ОСОБА_3 звернулась до суду з заявою в порядку окремого провадження, в якій просила встановити факт проживання однією сім'єю, чоловіка та жінки без шлюбу, ОСОБА_3 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2, з 1991 року по ІНФОРМАЦІЯ_2.

Зазначала, що з ОСОБА_5 27.09.1975 року був зареєстрований шлюб . У 1991 році у них почались конфлікти з причин місця проживання, вони не могли поступитися один одному, і 30 січня 1991 року шлюб між ними був розірваний, проте і надалі вони проживали як дружина та чоловік, вели спільне господарство, мали спільний побут та взаємні права й обов'язки, у другому шлюбі не знаходились. Разом приймали всі рішення, так на ім'я ОСОБА_5 була приватизована однокімнатна квартира, яка знаходиться за адресою:АДРЕСА_1.

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3- помер.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилася для спадщини квартира АДРЕСА_1. За життя спадкодавець не склав заповіт. На підставі зазначеного, встановлення юридичного факту проживання однією сім'єю ОСОБА_3 зі спадкодавцем не менш як двадцять шість років до часу набрання спадщини має значення для належного оформлення права на спадщину та одержання свідоцтва про право на спадщину

Зазначає, що їй відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину лише у зв'язку з відсутністю документів, що підтверджують родинний зв'язок, а тому спір про право відсутній.

Ухвалою Київського районного суду м.Харкова від 10 березня 2017 року було відмовлено у відкритті провадження у справі та роз'яснено право заявнику на звернення з позовною заявою у порядку позовного провадження.

Не погоджуючись з такою ухвалою суду ОСОБА_3 в апеляційній скарзі просить скасувати ухвалу та направити справу до районного суду для продовження розгляду справи по суті, посилаючись на те, що оскаржувана ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, не відповідає обставинам справи, перешкоджає подальшому розгляду справи.

Судова колегія, заслухавши суддю-доповідача, доводи сторін, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали в межах доводів апеляційної скарги, та розглянутої судом заяви про забезпечення позову, вважає, що скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав

Відповідно до ч. 1 ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

За змістом ч. ч. 1, 2, 4 ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суд виходив з того, що з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право.

Згідно п.5 ч.2 ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав. Суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частиною 6 статті 235 ЦПК України передбачено, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Відповідно до роз'яснень, які були надані судам у п.п. 1, 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України №5 від 31 березня 1995 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» в порядку окремого провадження розглядаються справи про встановлення фактів, якщо встановлення факту не пов'язується з наступним вирішенням спору про право. У тому разі, коли буде виявлено, що встановлення підвідомчого судові факту пов'язане з вирішенням спору про право, суд відмовляє в прийнятті заяви до розгляду в окремому провадженні, а якщо це буде виявлено під час розгляду справи, залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Аналогічна правова позиція викладена у п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», згідно до якої, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження з»ясується, що має місце спір про право, суд на підставі ч.6 ст. 235 ЦПК України залишає заяву без розгляду та роз'яснює заявникові, що він має право звернутися до суду з позовом на загальних підставах.

У п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 5 від 31.03.95 року «Про судову практику в справах про встановлення фактів, що мають юридичне значення» ( із змінами, внесеними згідно з Постановою Пленуму Верховного Суду України N 15 від 25.05.98 ) судам було роз'яснено, що суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, для оформлення права на пенсію в зв'язку із втратою годувальника.

З матеріалів справи та пояснень заявника ОСОБА_3 вбачається, що встановлення факту проживання однією сім'єю з померлим ОСОБА_5 заявнику необхідно для оформлення права на спадщину у позасудовому порядку, шляхом звернення до нотаріуса, який є зацікавленою особою у справі.

За відсутності інших спадкоємців, які можуть заперечувати право заявника на спадщину у даному випадку спір про право не виникає. Оскільки для з'ясування наявності інших спадкоємців та встановлення дійсного кола зацікавлених осіб та їх відношення до заяви про встановлення юридичного факту суд звертається із відповідним запитом до нотаріуса і такі дії можливі лише після відкриття провадження у справі, залишення заяви без розгляду у даному випадку є передчасним і порушує порядок, встановлений наведеними нормами цивільного процесуального права.

Оскільки таким чином судом першої інстанції при постановленні ухвали порушені вказані норми процесуального права, внаслідок чого порушив порядок відкриття провадження по справі, то, з передбачених п.4 ст. 312 ЦПК України підстав, оскаржувана ухвала підлягає скасуванню, з направленням заяви до суду першої інстанції для нового розгляду зазначеного питання.

Керуючись ст. ст. 303, 304, п. ч. 4 ч. 2 ст. 307, ст.ст. 312, 315, 317, 319-325 ЦПК України, колегія суддів

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити

Ухвалу Київського районного суду м.Харкова від 10 березня 2017 року - скасувати.

Заяву ОСОБА_3 разом з доданими матеріалами направити до того ж районного суду на новий розгляд питання про відкриття провадження у справі.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і касаційному оскарженню не підлягає, яка така, що не перешкоджає подальшому розгляду справи.

Головуючий суддя

Судді колегії