АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 березня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва у складі:

головуючого судді Гаращенка Д.Р.

суддів Борисової О.В., Пікуль А.А.

при секретарі Дука В.В.

розглянувши у судовому засіданні справу, за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 06 грудня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» до ОСОБА_1 про стягнення боргу за не обліковану електричну енергію,

ВСТАНОВИЛА:

У серпні 2016 року ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1 в якому просили стягнути з неї борг за спожиту не обліковану електроенергію у розмірі 9 049,33 грн. та витрати на сплату судового збору у розмірі 1 378 грн.

Свої вимоги обґрунтовували тим, що 11.03.2015 року за адресою проживання відповідачки представниками ПАТ «Київенерго» виявлено порушення, а саме явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників та складено акт порушень № 31774. На засіданні комісії з огляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення 14.04.2015 року в присутності відповідача комісією встановлено, що акт від 1 1.03.2015 року № 31774 складено правомірно, проведено розрахунок вартості електроенергії спожитої з порушенням ПКЕЕН, що становить 9 049 грн. 33 коп. Оскільки ОСОБА_1 добровільно заподіяні збитки не відшкодовує, ПАТ «Київенерго» просить суд стягнути з відповідача вказані збитки, завдані порушенням ПКЕЕН.

Справа № 756/10173/16-ц
№ апеляційного провадження: 22-ц/796/2167/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Жук М.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Гаращенко Д.Р.
Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 06 грудня 2016 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» подала апеляційну скаргу, у якій, посилаючись на його незаконність і необґрунтованість, , порушення норм матеріального та процесуального права, просила рішення скасувати та ухвалити нове, яким задовольнити позов.

В обґрунтування заявлених вимог апелянт послалася на те, що суд першої інстанції не правильно визначився із виниклими правовідносинами, оскільки в матеріалах справи, на думку апелянта, достатньо доказів на підтвердження обґрунтованості позову.

Апелянт вказує, що суд не правильно вказав, що споживач не несе відповідальності за недооблік використаної електроенергії, оскільки претензія ставиться не про збереження цілісності приладу обліку, за який несе відповідальність організація, у віданні якої перебуває будинок, а саме за самовільне втручання в роботу електролічильника.

Представник ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

ОСОБА_1 у судове засідання не з'явилася, була належним чином повідомлена про день, час та місце апеляційного розгляду. Колегія суддів вважає за можливе розглянути справу, на підставі ч. 2 ст. 305 ЦПК України, у відсутності відповідача.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника позивача, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів прийшла до наступного висновку.

Судом першої інстанції правильно встановлено, що ПАТ «Київенерго» здійснює електропостачання до квартири АДРЕСА_1 за особовим рахунком № 9 на ім'я ОСОБА_1 (а.с. 7-9).

За змістом акту про порушення № 31774 від 11.03.2015 року при перевірці споживача ОСОБА_1, особовий рахунок НОМЕР_1, при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1, виявлено явні ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку, що встановлений на сходовій клітині (а.с. 10).

Відповідно до додатку до акту № 31774 від 11.03.2015 року працівниками ПАТ «Київенерго» проводилась позапланова перевірка в ході якої виявлено ознаки втручання в параметри розрахункового засобу обліку з метою зміни його показників лічильника квартири АДРЕСА_1. З квартири на дзвінок вийшла жінка, їй було повідомлено про виявлення порушення, жінка повідомила, що нічого про втручання не знає. Будинок по вул. Північній, 18 належить ЖБК «Оболонь-3» (а.с. 11).

Актом про усунення порушень ПКЕЕН № 31744 від 11.03.2015 року було зафіксовано заміну лічильника та пломб (а.с. 12).

Актом технічної перевірки від 11.03.2015 року за адресою: АДРЕСА_1, зафіксовано порушення цілісності приладу обліку або пломб на ньому (а.с. 13).

Відповідно до акту-повідомлення № 31774 від 11.03.2015 року про направлення на експертизу лічильника електроенергії знятий лічильник з метою його повірки направлено до експертизи (а.с. 19).

Актом проведення експертизи № 677 від 02.04.2015 року зафіксовано, що лічильник електроенергії знятий відповідно до акту № 31774 від 11.03.2015 року з користування квартири за адресою: АДРЕСА_1, непридатний до подальшої експлуатації через значну похибку та наявність ознак втручання у його роботу (а.с. 20).

Листом №030/34-1171 від 16.03.2015 року ОСОБА_1 повідомлено про засідання комісії з огляду актів порушень (а.с. 21).

Протоколом № 1720 від 14.04.2015 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №31774 від 11.03.2015 року визнано наявність порушення та розраховано не донараховану електричну енергію на загальну суму 9 049 гри. 33 коп. (а.с. 23).

Відповідно до розрахунку обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом № 31774 від 11.03.2015 року загальний розмір заборгованості квартири за адресою: АДРЕСА_1, становить 9 049 грн. 33 коп. (а.с. 24-25).

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції врахував, що прилад обліку, в роботу якого мало місце втручання, розміщений не в квартирі відповідача чи в приміщенні, яке перебуває в її віданні, а на сходовій клітці багатоквартирного будинку, а тому, відповідно до п.п. 11 та 42 ПКЕЕН, відповідальність за збереження його цілісності споживач не несе, а така відповідальність покладена на власника будинку або організацію, у віданні якої перебуває цей будинок.

Проте, колегія суддів не може погодитися з рішення суду першої інстанції по суті спору.

Згідно зі ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом.

Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до ст. 214 ЦПК України під час ухвалення рішення суд вирішує такі питання: чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються; чи є інші фактичні дані (пропущення строку позовної давності тощо), які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження; які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин; яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин; чи слід позов задовольнити або в позові відмовити; як розподілити між сторонами судові витрати; чи є підстави допустити негайне виконання судового рішення; чи є підстави для скасування заходів забезпечення позову.

Зазначеним вимогам закону, рішення суду першої інстанції не відповідає, оскільки суд поверхнево розглянув справу, не врахував усіх наявних у справі доказів та не правильно визначився із виниклими правовідносинами, що призвело до ухвалення помилкового рішення.

Так, дійсно, відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Порядок експлуатації засобів та вузлів обліку електричної енергії встановлені у Правилах користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі ПКЕЕН).

Згідно з п.п. 10,11 ПКЕЕН відповідальність за збереження приладів обліку, встановлених у квартирі або на інших об'єктах споживача, та пломб на них покладена на споживача електроенергії. У разі встановлення лічильника в квартирі (будинку) або іншому об'єкті споживача енергопостачальником складається акт про збереження пломб у двох примірниках, один з яких залишається у споживача.

В п. 42 ПКЕЕН встановлено, що побутовий споживач електричної енергії зобов'язаний, зокрема, забезпечувати збереження засобів обліку і пломб на них у разі розміщення засобу обліку в квартирі або на іншому об'єкті побутового споживача.

Відповідальність за збереження по квартирних приладів обліку, встановлених на сходових клітках, та пломб на них несе власник будинку або організації, у віданні якої перебуває будинок (п. 11 ПКЕЕН).

Судом першої інстанції правильно встановлено, що лічильник обліку електроенергії у квартирі ОСОБА_1 встановлено на сходовій клітці, а тому вона не відповідає за його збереження та пломб на ньому.

Проте, судом не правильно було встановлено суті спору, оскільки позивач не заявляв вимог до відповідача про компенсацію витрат, які зумовлені пошкодження лічильника чи його пломб. Позивач звернувся до суду з позовом про стягнення суми спожитої не облікованої електроенергії.

Тобто, ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» просив стягнути суму боргу за ту електроенергію, яку ОСОБА_1 фактично використала, проте не оплатила.

Факт того, що така електроенергія була дійсно використана споживачем, встановлено актом проведення експертизи № 677 від 02.04.2015 року, відповідно до якого лічильник електроенергії знятий відповідно до акту № 31774 від 11.03.2015 року з користування квартири за адресою: АДРЕСА_1, непридатний до подальшої експлуатації через значну похибку та наявність ознак втручання у його роботу. Похибка склала 43,01% (а.с. 20).

Вказаний акт проведення експертизи ОСОБА_1 не оспорювався у встановленому законом порядку.

Відповідно до ч.1 ст.714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Таким чином, оскільки було встановлено, що ОСОБА_1 використала електроенергію, проте вона не була облікована та відповідно відповідач не сплатила за її постачання, то позовні вимоги ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» колегія суддів вважає законними та обґрунтованими.

Щодо суми боргу, то відповідач не заявляла жодних заперечень чи доводів, що вона не погоджується з її розміром.

Натомість, сума заборгованості підтверджується протоколом № 1720 від 14.04.2015 року засідання комісії по розгляду акту про порушення №31774 від 11.03.2015 року, відповідно до якого розраховано не донараховану електричну енергію на загальну суму 9 049 гри. 33 коп. (а.с. 23).

Також, в матеріалах справи міститься розрахунок обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої в наслідок порушення споживачем ПКЕЕН за актом № 31774 від 11.03.2015 року загальний розмір заборгованості квартири за адресою: АДРЕСА_1, становить 9 049 грн. 33 коп. (а.с. 24-25).

Отже, судом першої інстанції було не правильно визначено правовідносини сторін, що склалися, що призвело до неправильного вирішення справи.

Враховуючи викладене, апеляційну скаргу колегія суддів вважає обґрунтованою та задовольняє її, а рішення Оболонського районного суду м. Києва від 06 грудня 2016 року підлягає скасуванню з ухваленням нового про задоволення позову, який знайшов своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи.

Керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,

ВИРІШИЛА:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» задовольнити.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 06 грудня 2016 року скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» задовольнити.

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» з ОСОБА_1 9 049,33 грн. боргу за спожиту не обліковану електроенергію та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання №1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, .

Стягнути на користь Публічного акціонерного товариства «КИЇВЕНЕРГО» з ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 1 378 грн. та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання №1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, .

Рішення набирає законної сили з моменту проголошення, однак може бути оскаржена протягом 20 днів з дня набрання нею законної сили безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий

Судді