справа № 631/1923/16-ц
провадження № 2/631/250/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2017 року смт. Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т.М.

за участю секретаря судового засідання Атанасової З.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача по справі ОСОБА_1 - ОСОБА_2, що діє на підставі довіреності, посвідченої секретарем Шарівської сільської ради Валківського району Харківської області ОСОБА_3 11.10.2016 року зареєстровано в реєстрі за № 162, звернувся до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області, в якій просить надати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк терміном шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті матері ОСОБА_4, яка померла 02.02.2015 року.

В обґрунтування позовних вимог представник позивач зазначив, що ОСОБА_1 в шестимісячний термін з дня смерті матері не звернувся до Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області з заявою про прийняття спадщини за законом, оскільки відбував покарання у Диканівській виправній колонії управління Державної пенітенціарної служби України в Харківської області (№12) та не був повідомлений про смерті матері. Позивач довідався про смерті матері лише після звільнення у 2016 році та сплину встановленого законодавством терміну для прийняття спадщини.

Звернувшись до Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4, оскільки ним пропущений строк для подання зави про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. У звязку з вищевикладеним, на думку представника позивача, ОСОБА_1 не має змоги реалізувати своє право на спадщину, у звязку з чим вимушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Позивач та його представник у судове засідання не зявились. Через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява відповідно до якої, він підтримав позовні вимоги свого довірителя у повному обсязі та просив суд розгляд справи провести за його відсутності та відсутності позивача.

Представник відповідача голова Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області ОСОБА_5 у судове засідання також не зявився, проти задоволення позовних вимог не заперечував та просив суд розгляд справи провести за відсутності представника сільської ради, про що надав відповідну заяву.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі доказів, що містяться у матеріалах справи.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у звязку із неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, 02 лютого 2015 року в с. Шарівка Валківського району Харківської області померла ОСОБА_4, актовий запис № 5, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-ВЛ № 488738, виданого Виконавчим комітетом Шарівської сільської ради Валківського району Харківській області 06.02.2015 року.

Факт родинних відносин між позивачем ОСОБА_1 та померлою ОСОБА_4, як між рідними сином та матірю підтверджується копією свідоцтва про народження позивача серії І-ВЛ № 459069, виданого повторно 05.10.2016 року Нововодолазьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, згідно якого матірю ОСОБА_1 зазначено ОСОБА_6 та копією витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 8 від 19.10.2016 року, з якого вбачається, що ОСОБА_6 зареєструвала шлюб з ОСОБА_7 та змінила прізвище з «Сакімова» на «Біда».

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина за законом. Виходячи із змісту вимог ст.ст. 1258, 1261 ЦК України, позивач являється спадкоємцем першої черги за законом на майно померлої.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4А йому було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину через пропуск встановленого законодавством строку прийняття спадщини, що підтверджено постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій, прийнятою державним нотаріусом Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області 27.10.2016 року за вих. № 764.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

При цьому, згідно зі ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

За загальним правилом, передбаченим ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, але бажає отримати спадщину, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 сплинув 02 серпня 2015 року, тому на даний час позивач не має можливості прийняти спадщину.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску. Поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо, по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; по-друге, ці обставини можливо визнати поважними.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звернув увагу на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

При розгляді та прийнятті рішення по даній цивільній справі суд також виходить із правових позицій Верховного Суду України, викладених в постановах по цивільним справам від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), відповідно до яких поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 214, ст. 360-7 ЦПК України, суд зобов'язаний враховувати висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 355 цього Кодексу.

Як встановлено у ході судового розгляду справи, ОСОБА_1 не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки з 12.02.2009 року по 05.02.2016 року відбував покарання у Диканівській виправній колонії управління Державної пенітенціарної служби України в Харківської області (№12), що підтверджується копією довідки про звільнення серії ХАР № 00243.

Як вбачається із відповіді, наданої Нововодолазькою державною нотаріальною конторою від 30.11.2016 року № 885/01-16, Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 45981682 від 30.11.2016 року та Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 45981661 від 30.11.2016 року, після смерті ОСОБА_4, померлої 02.02.2015 року, спадкова справа не заводилась, заповіти чи спадкові договори померлою не укладалися.

Згідно копії довідки Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області від 11.10.2016 року № 105 встановлено, що ОСОБА_4 з 17.11.1987 року по день смерті 02.02.2015 року була зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2. Померла була зареєстрована за даною адресою одна.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає поважною причиною перебування позивача у місцях позбавлення волі для застосування положень ст. 1272 ЦК України, оскільки ОСОБА_1 тривалий час фактично був обмежений у вільному пересуванні та спілкуванні з родичами.

З аналізу приведених вище норм ЦК України необхідно прийти до висновку, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право для звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому вирішення цього питання не залежить від офіційної відмови нотаріуса у видачі такому спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину, оскільки ч. 1 ст. 1269 ЦК України прямо передбачено, що таке свідоцтво видається нотаріусом лише тим спадкоємцям, які прийняли спадщину відповідно до закону.

Визначення судом у рішенні конкретного строку для подання заяви про прийняття спадщини не може вважатися виходом за межі позовних вимог.

Вирішуючи даний спір, суд також бере до уваги, що спадщина після померлої ОСОБА_4 на даний час залишилась відкритою та ніким не прийнята, спадкова справа не заведена, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, а факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Таким чином, суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково та визначити йому додатковий строк у чотири місяці для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, які на думку суду, є достатніми.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 1220, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 11, 57, 60, 61, 212-215, 218 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Одринської сільської ради Нововодолазького району Харківської області про надання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити частково.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла 02 лютого 2015 року, тривалістю чотири місяці, який відраховувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через Нововодолазький районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т.М. Трояновська