Справа №635/4296/16-ц
Провадження №2-р/635/7/17
УХВАЛА

Іменем України

05 квітня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді - Панас Н.Л.

при секретарі - Сайко А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у с.Покотилівка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Перша Державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом в частині розгляду заяви представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про роз"яснення рішення суду, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 року представник відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 звернувся до суду із заявою де вказує, що ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 березня 2017 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Перша Державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом було залишено без розгляду, у зв"язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2016 року, а саме - арешт, накладений на приміщення магазину та сараю, які розташовані за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Савченка, 2 "а", загальною площею 494,9 кв.м., 1/2 частка якого належить ОСОБА_5 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року, а 1/2 частка - ОСОБА_3 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року. Але під час виконання рішення державним реєстратором прав на нерухоме майно Харківської районної державної адміністрації Харківської області ОСОБА_6 стало не зрозуміло зазначене рішення суду, державним реєстратором було винесено рішення №34371526 від 21 березня 2017 року про відмову у державній реєстрації прав та їх обтяжень за заявою ОСОБА_3, у зв"язку з чим виникла необхідність в роз"ясненні рішення.

Сторони у судове засідання не з'явилися, будучи належним чином повідомленими про час та місце розгляду справи, про причини своєї неявки суду не повідомляли. Тому суд вважає за можливе розглянути справу у їх відсутність.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, а рішення роз"ясненню з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 221 ЦПК України, якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту. Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

Згідно п.21 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» від 18 грудня 2009 року № 14, відповідно до статті 221 ЦПК України роз'яснення рішення суду, а не ухвали, можливе тоді, коли воно не містить недоліків, що можуть бути усунені лише ухваленням додаткового рішення, а є незрозумілим, що ускладнює його реалізацію. Зазначене питання розглядається судом, що ухвалив рішення, і в ухвалі суд викладає більш повно та ясно ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не вносячи змін у суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду. Роз'яснення рішення не допускається, якщо воно виконане або закінчився установлений законом строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до виконання. Якщо фактично порушено питання про зміну рішення або внесення в нього нових даних, у тому числі й роз'яснення мотивів ухваленого рішення, суд ухвалою відмовляє в роз'ясненні рішення.

За п.8 цієї ж Постанови, ухвалене у справі рішення має бути гранично повним, ясним, чітким, викладеним у послідовності, встановленій статтею 215 ЦПК України, і обов'язково містити вступну, описову, мотивувальну та резолютивну частини. Разом з тим рішення не повинно містити зайвої деталізації, яка не має правового значення в даній справі, а також незрозумілих словосполучень, занадто довгих речень, через які викладення фактичних обставин важко сприймається.

Резолютивна частина повинна мати вичерпні, чіткі, безумовні й такі, що випливають зі встановлених фактичних обставин, висновки по суті розглянутих вимог і залежно від характеру справи давати відповіді на інші питання, зазначені у статтях 215 - 217 ЦПК України (п.13 Постанови).

Таким чином, роз'яснення рішення - це більш повний, ясний, зрозумілий виклад тих фрагментів рішення, які здебільшого знаходяться у резолютивній частині та розуміння яких викликає труднощі, але не внесення змін у сутність рішення і не вирішення тих питань, що не були предметом судового розгляду.

Як встановлено у судовому засіданні ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2016 року було накладено арешт на приміщення магазину та сараю, які розташовані за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Савченка, 2 "а", загальною площею 494,9 кв.м., 1/2 частка якого належить ОСОБА_5 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року, а 1/2 частка - ОСОБА_3 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року (а.с.38).

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 березня 2017 року позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Перша Державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом було залишено без розгляду, у зв"язку з повторною неявкою у судове засідання належним чином повідомленого позивача. Скасовано заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2016 року, а саме - арешт, накладений на приміщення магазину та сараю, які розташовані за адресою: Харківська область, Харківський район, м.Мерефа, вул.Савченка, 2 "а", загальною площею 494,9 кв.м., 1/2 частка якого належить ОСОБА_5 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року, а 1/2 частка - ОСОБА_3 на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 16 січня 2013 року (а.с.219).

20 березня 2017 року ОСОБА_3 звернувся до Центру надання адміністративних послуг Харківської районної державної адміністрації Харківської області з заявою про зняття арешту з належного йому майна. І рішенням державного реєстратора №34371526 від 21 березня 2017 року йому було відмовлено у державній реєстрації обтяження, арешту нерухомого майна, оскільки в ухвалі Харківського районного суду Харківської області від 09 березня 2017 року не вказано номер ухвали, заходи якої скасовуються (а.с.226).

У відповідності з вимогами ст.59 Закону України "Про виконавче провадження" особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Виконавець зобов'язаний зняти арешт з коштів на рахунку боржника не пізніше наступного робочого дня з дня надходження від банку документів, які підтверджують, що на кошти, які знаходяться на рахунку, заборонено звертати стягнення згідно із цим Законом, а також у випадку, передбаченому пунктом 10 частини першої статті 34 цього Закону.

У разі виявлення порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом, арешт з майна боржника знімається згідно з постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець.

Підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у зв'язку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

За таких обставин, на підставі аналізу доказів в їх сукупності та норм діючого законодавства, суд доходить до висновку, що заява представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 підлягає задоволенню у повному обсязі.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.221 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про роз"яснення рішення суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Перша Державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом задовольнити.

Роз"яснити, що ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 09 березня 2017 року по справі №635/4296/16-ц були зняті заходи забезпечення позову, які були застосовані ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 20 травня 2016 року по справі №635/4296/16-ц (провадження №2/635/114/2017) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, третя особа - Перша Державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області про визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Харківський районний суд Харківської області.

Апеляційна скарга подається у письмовій формі протягом п"яти днів зі дня проголошення ухвали.

Особи, які беруть участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів зі дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.Л.Панас