УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2017 року

Рiвненський мiський суд Рівненської області в особi суддi Куцоконя Ю.П.,

з участю: секретаря судового засідання Ющук О.С.,

заявника ОСОБА_2,

розглянувши у вiдкритому судовому засiданнi в мiстi Рiвному

справу за заявою ОСОБА_2, заінтересовані особи Рівненський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, Корецький районний відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Рівненській області, про встановлення фактів, що мають юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернувся до Рівненського міського суду Рівненської області із заявою в порядку окремого провадження про встановлення фактів, що мають юридичне значення, а саме, фактів родинних відносин.

У своїй заяві ОСОБА_2 також просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_3, 1930 року народження, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 в місті Рівне, та після смерті матері ОСОБА_4, 1938 року народження, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 в місті Рівне.

Суд визнає, що викладені у заяві ОСОБА_2 вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька та матері підлягають залишенню без розгляду.

Відповідно до частини першої статті 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Частиною першою статті 15 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

При цьому, як зазначено у частині третій статті 15 ЦПК України, суди розглядають справи, визначені у частині першій цієї статті, в порядку позовного, наказного та окремого провадження.

Частиною першою статті 234 ЦПК України визначено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до частини другої статті 234 ЦПК України в порядку окремого провадження суд розглядає і справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Частинами першою та другою статті 256 ЦПК України встановлено, що суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов'язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім'я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з ім'ям, по батькові, прізвищем, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру. У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Суд визнає, що визначення додаткового строку для прийняття спадщини не є фактом, від якого залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичної особи.

Відповідно до вимог статті 1272 ЦК України, якою встановлено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином, цивільним законодавством України прямо передбачено, що питання визначення додаткового строку для прийняття спадщини вирішується судом виключно у позовному провадженні, для чого ОСОБА_2 необхідно звернутися до суду з відповідним позовом, а не із заявою в порядку окремого провадження.

Відповідно до вимог частини четвертої статті 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Крім того, як передбачено частиною шостою статті 235 ЦПК України, якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.3,15,209,210,234,235,256,293,294, ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_2 про встановлення фактів, що мають юридичне значення, в частині вимог про визначення додаткового строку для прийняття спадщини залишити без розгляду.

Роз'яснити ОСОБА_2 його право на звернення до суду за визначенням додаткового строку для прийняття спадщини в порядку позовного провадження.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення до апеляцiйного суду Рівненської області через Рiвненський мiський суд. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Куцоконь Ю.П.