У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 лютого 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Цуранова А. Ю. , при секретарі - Солом'яна Л. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні суду м. Біла Церква заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: 1) Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_2; 2) ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення,

В С Т А Н О В И В:

15.12.2016 року заявник звернувся до суду з вищезазначеною заявою.

Просив встановити факт, що на все майно ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, померлого 07.09.2015 року, який проживав ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер фізичної особи-платника податків НОМЕР_1, Першою Севастопольською державною нотаріальною конторою на підставі ухвали Балаклавського районного суду м. Севастополь № 2-2385/2008 від 09.12.2008 року (реєстраційний номер обтяження в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна 8332192 від 25.12.2008 року) арешт не накладався.

В судовому засіданні заявник, заінтересована особа та їх представники підтримали заяву та просили її задовольнити.

Відповідно до ст. 55 Конституції України права і свободи людини і громадянина захищаються судом. Кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 234 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Факти, які суд може встановити своїм рішенням передбачені ч. 1 ст. 256 ЦПК України. З огляду на ч. 2 цієї ж статті, даний перелік не є вичерпним.

Згідно ч. 4 ст. 256 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

У відповідності з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 1 постанови № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна» позови про зняття арешту з майна розглядаються в порядку позовного провадження, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

З копії розяснення від 14.05.2016 року № 110/02-14 вбачається, що нотаріусом зроблено запит та отримано інформаційну довідку з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта № 59056509 від 13.05.2016 року, згідно якої на невизначене майно ОСОБА_4 накладений арешт Першою Севастопольською державною нотаріальною конторою на підставі ухвали Балаклавського районного суду м. Севастополь № 2385/2008 від 09.12.2008 року при цьому інформація, яка ідентифікує вказану фізичну особи (дата народження, реєстраційний номер облікової картки платника податків тощо) відсутня.

25.01.2016 року нотаріусом зроблено запит № 18/02-14 з метою ідентифікації вказаної фізичної особи, який повернувся з відміткою на конверті про відсутність обміну з м. Севастополь. Таким чином, не вдалося встановити, що ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 на все майно якого накладено спірний арешт є різними особами.

Згідно підпункту 4.15 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після подання документів, що посвідчують право власності спадкодавця на таке майно, та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна.

Згідно підпункту 4.16 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України у разі наявності заборони нотаріус письмово повідомляє кредитора про те, що спадкоємцям боржника видано свідоцтво про право на спадщину.

Згідно підпункту 4.17 пункту 4 глави 10 розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України якщо на спадкове майно накладено арешт судовим чи слідчими органами, видача свідоцтва про право на спадщину затримується до зняття арешту.

З аналізу вказаних правових норм вбачається, що нотаріус може затримати видачу свідоцтва про право на спадщину виключно за результатами перевірки, якщо буде встановлено наявність заборон або арешту на майно спадкодавця, що підлягає державній реєстрації. Результатом перевірки є отримання відомостей про наявність або відсутність заборон або арешту на майно спадкодавця.

Зі змісту розяснення нотаріуса від 14.05.2016 року № 110/02-14 вбачається, що на даний час нотаріусом не встановлено, що саме на майно померлого ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 накладено спірний арешт, тому суд дійшов висновку, що нотаріусом належним чином не проведено перевірку про наявність або відсутність арешту на майно спадкодавця, як того вимагає Порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України. Відтак, відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про нотаріат» від 02.09.1993 року вказані дії нотаріуса можуть бути оскаржені до суду.

Враховуючи вищевикладене, а також аналізуючи зміст вимог заявника по даній справі, суд вважає про наявність спору про право, тому подану ним заяву про встановлення факту, що має юридичне значення слід залишити без розгляду на підставі ч. 4 ст. 256 ЦПК України.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Керуючись ст.ст. 210, 256 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1, заінтересовані особи: 1) Приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області ОСОБА_2; 2) ОСОБА_3 про встановлення факту, що має юридичне значення залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення.

Суддя ОСОБА_5