АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Белоконна І.В.
№22-ц/796/3658/2017 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Майданець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 18 січня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И Л А

У жовтні 2016 року позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини.

У мотивування вимог посилалася на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько ОСОБА_4, після смерті якого відкрилася спадщина, що складається з квартири, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Вона та відповідач є спадкоємцями першої черги за законом та мають право на спадкування по 1/2 частини даної квартири.

За життя батька, а саме, з квітня 2010 року вона не підтримувала з ним дружніх стосунків внаслідок різних життєвих позицій, тому про факт смерті батька дізналася випадково від своєї матері, яка в свою чергу дізналася про це від далекої родички. Це відбулося на початку серпня 2016 року.

На початку вересня 2016 року вона звернулася до 21-ї державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за законом. Проте, в зв'язку із пропущенням нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, у видачі свідоцтва їй було відмовлено.

Вважає, що її незнання про факт смерті та про відкриття спадщини є суттєвою причиною для неподання нею заяви про прийняття спадщини у встановлений законом термін, оскільки особа може реалізувати своє право на прийняття спадщини тільки у разі, якщо їй відомо про відкриття спадщини.

З урахуванням наведеного просила суд визнати причину пропуску строку для прийняття спадщини поважною, визначити ОСОБА_2, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_2, додатковий строк в три місяці з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилася після смерті її батька, ОСОБА_4, 1945 року народження, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 18 січня 2017 року в позові ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Зазначає, що її незнання про факт смерті та про відкриття спадщини є суттєвою причиною для неподання нею заяви про прийняття спадщини у встановлений законом термін, оскільки особа може реалізувати своє право на прийняття спадщини тільки у разі, якщо їй відомо про відкриття спадщини.

Вказує, що факти, наведені нею в позовній заяві та під час судового розгляду справи щодо її відносин із батьком та причин щодо несвоєчасного звернення до нотаріальної контори для отримання свідоцтва про право на спадщину, міг би підтвердити свідок ОСОБА_5 Клопотання щодо його виклику та допиту в якості свідка було нею заявлено в письмовому вигляді, але з незрозумілої причини дане клопотання судом проігнороване, що на її думку є порушенням її процесуальних прав як позивача.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга не підлягає задоволенню.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що відсутність інформації про смерть спадкодавця не є правовою підставою для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Колегія суддів погоджується з таким висновком суду з огляду на таке.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер ОСОБА_4, що підтверджується Свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 від 27.12.2012 року. (а.с. 33 зворот)

Після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина, що складається з квартири АДРЕСА_1. (а.с. 40)

ОСОБА_2 є дочкою померлого ОСОБА_4, що вбачається з матеріалів справи. (а.с. 43-45)

ОСОБА_3 є дружиною померлого ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу. (а.с.37)

15 вересня 2016 року ОСОБА_2 подала до Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори заяву про видачу свідоцтва про право на спадщину на майно, яке залишилося після смерті ОСОБА_4 (а.с. 45 зворот)

Постановою державного нотаріуса Двадцять першої Київської державної нотаріальної контори Любарської Н.В. від 15 вересня 2016 року відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, що залишилося після смерті її батька ОСОБА_4, оскільки ОСОБА_2 пропустила передбачений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини. (а.с. 46)

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Якщо ж у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про смерть спадкодавця, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні.

Така правова позиція висловлена у постанові Верховного Суду України від 04 листопада 2015 року в справі №6-148цс15.

Аналогічний правовий висновок містить у постановах Верховного Суду України від 26 вересня 2012 року (справа №6-85цс12) та від 14 вересня 2016 року (справа №6-1215цс16).

Звертаючись до суду з позовом, ОСОБА_2 зазначала, що з квітня 2010 року вона не підтримувала з батьком дружніх стосунків внаслідок різних життєвих позицій, тому про його смерть дізналася випадково від своєї матері, яка в свою чергу дізналася про це від далекої родички. Це відбулося на початку серпня 2016 року.

Таким чином колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що зазначена позивачем причина пропуску строку для прийняття спадщини не може бути визнана поважною, оскільки саме по собі незнання про смерть спадкодавця без установлення інших об'єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини не свідчить про поважність пропуску зазначеного строку.

Не є підставою для скасування рішення суду посилання апелянта, що судом першої інстанції було проігнороване її клопотання про виклик та допит свідка ОСОБА_5, який би мав підтвердити її непоінформованість про смерть батька та їх взаємини, оскільки цей факт відповідачем не спростовується.

Отже, суд першої інстанції повно та всебічно з'ясував обставини справи, дав їм належну оцінку.

Всі доводи апеляційної скарги були предметом дослідження в суді першої інстанції і суд дав їм оцінку.

У апеляційного суду відсутні правові підстави для переоцінки доказів.

Рішення суду відповідає вимогам закону, наданим доказам, обставинам справи і підстав для його скасування з мотивів, викладених в апеляційній скарзі, не вбачається.

Керуючись статтями 303, 304, 307, 308, 313-315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 18 січня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги до цього суду.

Головуючий Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А.Шебуєва