Кодимський районний суд Одеської області
____________________________________________________________________________________ Справа №503/2229/16-ц
Провадження №2-з/503/3/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.01.2017 року м. Кодима, Одеської області

Суддя Кодимського районного суду Одеської області Сопільняк О.М., розглянувши заяву позивача ОСОБА_1 про забезпечення позову до державного підприємства «СЕТАМ» та Кодимського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про визнання електронних торгів недійсними та повернення сплаченого гарантійного внеску,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1 08 грудня 2016 року звернувся до Кодимського районного суду Одеської області з позовом до державного підприємства «Система електронний торгів арештованим майном» (далі ДП «СЕТАМ») та Кодимського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області (далі Кодимський РВ ДВС) про визнання недійними електронних торгів з продажу нерухомого майна «Сад над селом «Хімічево» з багаторічними насадженнями» (лот 171005), які відбулись 05 жовтня 2016 року, та повернення сплаченого гарантійного внеску в сумі 25 тис.140 грн.38 коп.

Одночасно з позовом позивачем подано до суду заяву про забезпечення позову шляхом зупинення реалізації спірного нерухомого майна.

Вказана заява задоволенню не підлягає з таких підстав.

Умови та порядок забезпечення позову передбачені ст.151 ЦПК України. Зокрема, згідно ч.ч.1 та 3 зазначеної статті суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи щодо забезпечення позову, якщо невжиття цих заходів може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України у абз.2 п.1 постанови №9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи після відкриття провадження у ній.

Згідно з ч.ч.1-3 ст.152 ЦПК України позов забезпечується: 1) накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; 2) забороною вчиняти певні дії; 3) встановленням обов'язку вчинити певні дії; 4) забороною іншим особам здійснювати платежі або передавати майно відповідачеві чи виконувати щодо нього інші зобов'язання; 5) зупиненням продажу арештованого майна, якщо подано позов про звільнення майна з-під арешту; 6) зупиненням стягнення на підставі виконавчого документа, який оскаржується боржником у судовому порядку; 7) передачею речі, яка є предметом спору, на зберігання іншим особам.

Вибір способу забезпечення позову залежить від суті позовної вимоги, повинен бути співрозмірним та стосуватися лише предмету спору.

Адекватність заходу забезпечення позову визначається його відповідністю вимогам, на забезпечення яких він вживається.

Оцінка такої відповідності здійснюється з урахуванням співвідношення права (інтересу), про захист яких просить заявник, з вартістю майна, на яке вимагається накладення арешту, або майнових наслідків заборони відповідачеві вчиняти певні дії.

Предметом позову у даній цивільній справі є, зокрема, визнання недійсними прилюдних торгів з продажу нерухомого майна «Сад над селом «Хімічево» з багаторічними насадженнями» (лот 171005), які відбулись 05 жовтня 2016 року.

В пункті 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 №9 "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", зазначено, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, в тому, що існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з'ясувати обсяг позовних вимог, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Відповідно до п.1 розділу ХІ чинного на день проведення спірних торгів Порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженим Наказом Міністерства юстиції України від 22 грудня 2015 року №2710/5, у разі несплати переможцем електронних торгів належної грошової суми в строки, передбачені пунктом 1 розділу X цього Порядку, електронні торги визнаються такими, що не відбулись, а тому реалізація арештованого майна автоматично призупиняється (п.1 розділу ХІ Порядку).

Окрім цього, позивачем не зазначено, чому невжиття заявлених ним заходів забезпечення ускладнить чи зробить неможливим виконання рішення суду в цій справі, при цьому він просить лише визнати недійними спірні електронні торги з поверненням сплаченого ним гарантованого внеску, але не претендує на спірне нерухоме майно.

Отже, передбачених законом підстав для задоволення заяви позивача про забезпечення позову не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.151, 152,153 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову до державного підприємства «СЕТАМ» та Кодимського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області про визнання електронних торгів недійсними та повернення сплаченого гарантійного внеску, - відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до апеляційного суду Одеської області через Кодимський районний суду протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Суддя ОСОБА_2