ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/236/17
провадження № 2/753/2599/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"16" січня 2017 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши питання про прийняття позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, КП «Господар Дарницького району м. Києва», треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг,

В С Т А Н О В И В :

У грудні 2016 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, КП «Господар Дарницького району м. Києва», треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг.

Позивачка звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з вищезазначеним позовом, однак з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України з виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Тобто, зазначена норма визначає право на звернення до суду у випадку наявності спору.

Виходячи з ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 111 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

Статті 119 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, у порушення вищезазначеної норми процесуального законодавства, враховуючи суть позовних вимог та виходячи зі змісту позовної заяви не зрозуміло яким чином відповідачі порушили право користування позивачки на житлове приміщення або перешкоджають його здійсненню, в зв'язку з чим суд позбавлений можливості визначити наявність спору.

Крім того, позивачем не вказано, який саме порядок користування слід визначити, не вказано який порядок користування склався у сторін за час спільного проживання, чи наявна реальна можливість встановлення порядку користування без порушення прав всіх співвласників.

Звертаючись до суду з заявленим позовом, позивач вказує, що в Відповідачі приховують від неї технічну документацію на спірну квартиру. Разом з тим, клопотання про витребування доказів відповідно до ст. 137 ЦПК України позивач не заявляє.

Крім того, слід зазначити, що доказів, які б свідчили про неможливість отримання даної інформації до суду не надано. У разі виникнення складнощів в отриманні належних та допустимих доказів, які б дали можливість позивачці обґрунтувати заявлені вимоги, оскільки остання у відповідності до ст. 137 ЦПК України повинна подати до суду відповідні докази.

Таким чином, позивачкою в порушення п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав звільнення від доказування.

Позивач не зазначила доказів про наявність спору з юридичною особою, яка залучена співвідповідачем, не зазначено доказів на підтвердження відмови відповідачів за домовленістю вирішити питання користування квартирою.

Відповідно до п.13 постанови № 10 ПЛЕНУМУ ВИЩОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СУДУ УКРАЇНИ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Разом з цим, позивачем не сплачено судовий збір за звернення до суду. Відповідно до п.2 ч.2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за поданням фізичної особи до суду позовної заяви не майнового характеру сплачується 0.2 розміру мінімальної заробітної плати. Тобто позивачу необхідно сплатити 551 грн. 20 коп. за кожну вимогу не майнового характеру, врахувавши зарахування судового збору до державного бюджету та надати оригінали квитанцій до суду.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, КП «Господар Дарницького району м. Києва», треті особи: ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення порядку користування квартирою та розподіл особових рахунків на оплату житлово-комунальних послуг - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали та попередити, що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комаревцева Л.В.