АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Гончарук В.П.
№22-ц/796/4054/2017 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 березня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Майданець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Куліша ВіктораМиколайовича на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 24 січня 2017 року в справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» КулішаВіктора Миколайовича до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-

В С Т А Н О В И Л А

У вересні 2016 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Куліш В.М. звернувся до суду із позовом до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 вересня 2016 року відкрито провадження у справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 24 січня 2017 року надано строк представнику позивача Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» на усунення недоліків щодо сплати судового збору в розмірі 1,5 % від ціни позову строком в 5 діб з дня отримання копії ухвали суду.

Не погоджуючись з ухвалою, Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Куліш В.М. подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати та направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Зазначає, що 30 вересня 2016 року суддею Дніпровського районного суду м. Києва постановлено ухвалу про відкриття провадження в справі. Після відкриття провадження по справі суддя, перейшовши до процесуальних дій, на третьому засіданні в супереч нормам ЦПК України постановив ухвалу про усунення недоліків, а саме, щодо сплати судового збору. Однак, така ухвала суду може бути постановлена тільки при відкритті провадження.

Крім того, при постановленні ухвали суду про усунення недоліків щодо сплати судового збору не було вказано яку саме суму та на які реквізити суду потрібно здійснити доплату, а лише зазначено, що позивачу потрібно зробити доплату судового збору в розмірі 1,5 % від ціни позову.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Залишаючи заяву без руху для сплати судового збору, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем при поданні позовної заяви не було сплачено судовий збір у повному обсязі, а тому йому необхідно надати строк для усунення недоліків шляхом доплати судового збору в розмірі 1,5% від ціни позову.

Проте повністю з таким висновком суду не можливо погодитися з огляду на таке.

У вересні 2016 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Куліш В.М. звернувся до суду з позовом про стягнення заборгованості.

Згідно позовної заяви ціна позову становить 244 919,95 доларів США та 44 967 890 грн 33 коп. (а.с. 1)

За подання позовної заяви позивачем сплачено судовий збір у розмірі 6000 грн. (а.с. 5)

Ухвалою Дніпровського районного суду м. Києва від 30 вересня 2016 року відкрито провадження у справі. (а.с. 50)

Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення. Якщо порушення правил статей 119, 120 ЦПК виявлені при розгляді справи, вони усуваються в ході судового розгляду або настають наслідки, передбачені пунктом 8 частини першої статті 207 ЦПК.

У п. 28 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року роз'яснено, що якщо факт недоплати судового збору з'ясовано судом у процесі розгляду прийнятої заяви (скарги), суд залежно від конкретних обставин справи може: зобов'язати позивача (заявника) доплатити належну суму судового збору і подати суду відповідні докази у встановлений ним строк та за необхідності оголосити перерву в її розгляді (стаття 191 ЦПК); у разі неподання доказів оплати - стягнути належну суму судового збору за результатами вирішення спору з урахуванням положень статті 88ЦПК або ж залишити позов (заяву, скаргу) без розгляду на підставі пункту 8частини першої статті 207 ЦПК.

Так, у ч. 1, пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції Закону від 01.09.2015 року) визначено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою, ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку "одержувач" зазначити найменування територіального органу Державної казначейської служби України за місцем знаходження суду, який розглядає справу. Якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Отже, у випадку несплати судового збору або сплати судового збору не в повному розмірі в ухвалі суду має бути зазначений порядок сплати та розмір судового збору.

Проте, в оскаржуваній ухвалі суду вказано лише про необхідність доплати судового збору в розмірі 1,5% від ціни позову, інформації щодо порядку сплати та чітко визначеного розміру судового збору ухвала не містить.

Згідно із п. 3 ч. 1 ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

За таких обставин колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду в частині визначення розміру судових витрат суперечить вимогам закону, а тому підлягає скасуванню з передачею питання щодо визначення розміру судового збору на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 312-315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення тимчасової адміністрації АТ «Родовід Банк» Куліша Віктора Миколайовича задовольнити частково.

Ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 24 січня 2017року скасувати, питання щодо визначення розміру судового збору передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та не підлягає оскарженню в касаційному порядку.

Головуючий Л.Д. Українець

Судді М.І. Оніщук

В.А.Шебуєва