Справа № 204/7056/16-ц
Провадження № 2-п/204/24/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 квітня 2017 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Черкез Д.Л.

за участю секретаря Старостенко Т.В.,

відповідача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі заяву відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2016 року по цивільній справі № 204/7056/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради, про зміну договору найму житлового приміщення,-

В С Т А Н О В И В:

У березні 2017 року до суду надійшла заява відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2016 року по цивільній справі № 204/7056/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради, про зміну договору найму житлового приміщення. В обґрунтування заяви вказали, що заочним рішенням Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08.12.2016 року задоволені позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради про зміну договору найму житлового приміщення. Змінено договір найму житлового приміщення - квартири АДРЕСА_1. Виділено у користування ОСОБА_3 житлові кімнати № 7 - площею 11,4 кв.м. та № 8 - площею 9,3 кв.м. у квартирі АДРЕСА_1 зі зміною окремого особистого рахунку на його ім'я, в частині кількості кімнат та їх площі. Виділено у користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житлові кімнати № 9 - площею 18,6 кв.м. та №10 - площею 12,6 кв.м. у квартирі АДРЕСА_1 з укладанням окремого договору найму та відкриттям особистого рахунку. Допоміжні кімнати та приміщення залишено у сумісному загальному користуванні наймачів. Вказане судове рішення одержано відповідачами 13.03.2017 року. В заочному рішенні суду вказано, що відповідачі в судове засідання не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили. З матеріалів справи вбачається, що судові засідання призначались двічі: 24.11.2016 року та 08.12.2016 року. Однак, зазначили, що жодного повідомлення про розгляд цивільної справи, в якої позовні вимоги стосуються їх інтересів, до них не надходило, про те, що ОСОБА_3 звернувся з позовом до них про зміну договору найму житлового приміщення вони не знали. В матеріалах цивільної справи містяться поштові конверти, направлені судом на адресу їхнього проживання, але відсутні відомості про те, що вони їх отримали. Більш того, вказано, що вони за адресою: м. Дніпро, вул. Новокримська, кв. № 139, буд. 4-а не проживають, що не відповідає дійсності, оскільки вони проживають і зареєстровані за даною адресою. Відповідач ОСОБА_1 є людиною пенсійного віку, постійно знаходиться дома, перевіряє кореспонденцію, яка надходить на її адресу, але повісток від суду до неї не надходило. Таким чином, вважають, що вони фактично були позбавлені можливості бути присутніми в судовому засіданні та захищати свої права і інтереси, надавати суду наявні докази та відомості, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Між тим, спірна квартира складається з 4-х кімнат житловою площею 51,9 кв.м.: 11,4 кв.м., 9,3 кв. м., 18,6 кв.м., 12,6 кв.м., загальною площею 78,6 кв.м. Частка кожного з проживаючих в квартирі складає - 17,3 кв.м., тому на долю позивача припадає 17,3 кв.м., а на долю відповідачів 34,6 кв.м. Позивачу виділено житлові кімнати № 7 - площею 11,4 кв.м. та № 8 - площею 9,3 кв.м., а всього площею 20, 7 кв.м., що перевищує його частку на 3, 4 кв.м. Відповідачам виділено житлові кімнати № 9 - площею 18,6 кв.м. та № 10 - площею 12,6 кв.м., а всього 31,2 кв.м., що зменшує їх частку на 3,4 кв.м. При цьому, посилались на ст. 104 ЖК України. Вважають, що судове рішення постановлено без урахування інтересів відповідачів та порушує їх житлові права. На підставі викладеного просили заочне рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2016 року скасувати і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримали подану заяву та просили суд її задовольнити. Також зазначили, що вони разом проживають як одна родина, користуються двома кімнатами. З позивачем у них виникають постійні сварки та скандали. Проти рішення вони заперечують, оскільки розподіл кімнат є нерівним. При цьому відповідачі у судовому засіданні не могли запропонувати варіант розподілу житлових кімнат, який на їх думку би відповідав рівності інтересів кожної зі сторін. Вони взагалі проти укладення окремого договору найму житлового приміщення та відкриття на позивача нового особового рахунку, оскільки мають намір приватизувати квартиру.

Позивач ОСОБА_3 у судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви відповідачів про перегляд заочного рішення та просив суд залишити вказану заяву без задоволення. Також повідомив, що останні пять років він намагався вмовити відповідачів приватизувати квартиру, однак вони відмовлялися від цього, у звязку з чим він був вимушений звернутися о суду з даним позовом, оскільки не може знайти з ними спільної мови.

Представник третьої особи Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради у судове засідання не зявився, про день, час та місце судового розгляду справи був повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України, заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши пояснення відповідачів та позивача, дослідивши матеріали заяви про перегляд заочного рішення та зазначеної вище цивільної справи, приходить до наступних висновків.

Частина 1 статті 60 ЦПК України, передбачає, що кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Згідно положень ст. 229 ЦПК України, у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначені, зокрема: обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи. Тобто, для скасування заочного рішення необхідна наявність одночасно двох наведених умов.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи. У разі участі у справі кількох відповідачів заочний розгляд справи можливий у випадку неявки в судове засідання всіх відповідачів.

Згідно ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, 08 грудня 2016 року Красногвардійським районним судом м. Дніпропетровська було винесено заочне рішення по справі №204/7056/16-ц, яким задоволено позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради, про зміну договору найму житлового приміщення. Змінено договір найму житлового приміщення квартири № 139, буд, 4-а по вул. Новокримській у м. Дніпро. Виділено у користування ОСОБА_3 житлові кімнати № 7 - площею 11,4 кв.м, та № 8 - площею 9,3 кв.м, у квартирі АДРЕСА_1 зі зміною окремого особистого рахунку на його імя, в частині кількості кімнат та їх площі. Виділено у користування ОСОБА_1 та ОСОБА_2 житлові кімнати № 9 - площею 18,6 кв.м, та № 10 - площею 12,6 кв.м, у квартирі АДРЕСА_2 з укладанням окремого договору найму та відкриттям особистого рахунку. Допоміжні кімнати та приміщення залишити у сумісному загальному користуванні наймачів. Стягнуто з відповідачів судові витрати.

Розглядаючи заяву відповідача про перегляд заочного рішення суд виходить з того, що підставами скасування заочного рішення є поважність неявки в судове засідання відповідача, та наявність істотних доказів по справі в обґрунтування заперечень вимог позивача. За відсутності зазначених обставин у сукупності, суд не має законних підстав для скасування заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, на адресу відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 за період розгляду цивільної справи, неодноразово направлялися повістки про судовий виклик на адресу: АДРЕСА_3 (а.с. 40, 41, 42), які поверталися на адресу суду з відмітками Укрпошти про невручення адресату: «За закінченням терміну зберігання». За таких обставин суд не приймає до уваги посилання відповідачів та той факт, що вони не були повідомлені належним чином про розгляд цивільної справи, оскільки вони спростовуються наявними в матеріалах справи доказами. Відповідно до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 229 ЦПК України у заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ст. 10 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно ч.ч. 1, 3 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Відповідно до ч. 4 цієї ж статті доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

В обґрунтування своїх заперечень проти позовних вимог відповідачами не надано суду жодного належного доказу, які б свідчили про наявність підстав для скасування рішення суду, а твердження відповідачів про порушення їхніх житлових прав не доведені належними доказами.

Посилання відповідачів на те, що виділення їм в користування двох житлових кімнат № 9 - площею 18,6 кв.м. та № 10 - площею 12,6 кв.м., а всього 31,2 кв.м., зменшує їх частку на 3,4 кв.м., порівняно з кімнатами виділеними позивачу, суд до уваги не бере та відхиляє за наступних підстав.

Відповідно до ст. 48ЖК Української РСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України.

Норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метра на одну особу (ст. 47ЖК Української РСР).

Судом встановлено та визнавалося відповідачами, що ОСОБА_4 та ОСОБА_1 проживають у двох кімнатах однією родиною, мають взаємні права та обовязки як матір та син.

Загальна житлова площа, яка була виділена відповідачам складає 31,2 кв.м. Таким чином на кожного члена їхньої родини припадає житлова площа у розмірі 15,6 кв.м., що перевищує норму житлової площі встановленої законом на кожну особу, який становить 13,65 кв.м.

За таких обставин суд вважає, що рішення суду жодним чином не порушує житлові права відповідачів по справі.

Також слід зазначити, що у судовому засіданні будь-яких інших варіантів розподілу житлових кімнат, які б на думку відповідачів відповідали рівності часток кожного мешканця квартири, відповідачі запропонувати не могли.

Враховуючи вищевикладене та відсутність підстав для скасування заочного рішення, суд приходить до висновку про те, що заяву відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення слід залишити без задоволення.

Частиною 4 ст. 231 ЦПК України передбачено, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 228, 231, 232 ЦПК України, суд, -

У х в а л и В:

Заяву відповідачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 08 грудня 2016 року по цивільній справі № 204/7056/16-ц за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Комунального підприємства «Жилсервіс-1» Дніпропетровської міської ради, про зміну договору найму житлового приміщення - залишити без задоволення.

Копію ухвали направити сторонам у справі.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку шляхом подання апеляційної скарги на протязі десяти днів з моменту проголошення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Л. Черкез