Суддя Горчакова О. І.
Справа № 644/4470/16-ц
Провадження № 2/644/747/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 січня 2017 року Орджонікідзевський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого - судді Горчакової О.І.,

за участю:

секретаря судових засідань - Білієнко Г. Г. ,

позивач ОСОБА_2 - не прибув, представника позивача - ОСОБА_3

відповідача ОСОБА_4;

третя особа без самостійних вимог: державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т. М. - надала заву;

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Орджонікідзевського районного суду міста Харкова в м. Харкові, цивільну справу за позовною ОСОБА_2 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т. М. «Про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом»-

в с т а н о в и в:

До Орджонінікідзеського районного суду міста Харкова надійшов вказаний позов (а.с.1-24).

Позивач прохає: визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право приватної власності на 36/100 часток житлового будинку за адресою АДРЕСА_1, в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_6. померлої ІНФОРМАЦІЯ_3.

Позовні вимоги обґрунтовує тим, що 14 років поспіль Позивач проживав спільно однією сім'єю як чоловік та дружина з ОСОБА_6, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_3. На день смерті ОСОБА_6 була зареєстрована разом з позивачем в належному їй на праві власності житловому будинку по АДРЕСА_1, який складається з 36/100 часток будинку, але представляє собою ізольоване житло з окремим входом. Інша частина будинку, яка також є ізольованим житлом з окремим входом, належить сусідам. Фактично це два відокремлені житла. При житті ОСОБА_6 залишила заповіт на ім'я Позивача, яким заповідала будинок - ОСОБА_2 Заповіт був оформлений та посвідчений Четвертою Харківською нотаріальною конторою 27.03.2012 року за №2-327.

Після смерті ОСОБА_6 з будинку, де проживали, невстановлені особи викрали гроші, цінності та папку, в якій знаходилися всі документи на будинок, в тому числі, домова книга та правовстановлюючий документ про право власності на будинок (договір дарування), викрали паспорт позивача, а також заповіт. За вказаним фактом 30 вересня 2015 року Позивач звернувся з письмовою заявою до прокуратури Орджонікідзевського району м. Харкова, яка 01.10.2015 року передала справу на вирішення до Орджонікідзевського РВ ХМУ ГУ МВСУ в Харківській області.

11 вересня 2015 року ОСОБА_2 оформив нотаріально посвідчену заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6 Державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори КозелькоТ.М., яким було заведено спадкову справу №853/2015, видав запити на встановлення власника будинку та проведення оцінки спадкового майна. В результаті було оформлено новий технічний паспорт та довідка КП «ХМБТІ» про вартість будинку від 16.03.2016 року. 10 лютого 2016 року Позивач подав нотаріусу письмову заяву про оформлення нотаріальних запитів на отримання необхідних для оформлення спадщини документів. Однак, по закінченні шести місяців, з часу відкриття спадщини, 20.04.2016 року ОСОБА_2 отримав письмову постанову Четвертої Харківської державної нотаріальної контори про відмову у вчинені нотаріальної дії.

Державним нотаріусом Козелько Т.М. відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину позивачу у зв'язку з тим, що не були надані свідоцтво про смерть ОСОБА_6, та вкрадена будинкова книга, заповіт та документ, документ про право власності на рухоме майно. При цьому, в постанові зазначено, що згідно довідки КП «Харківське міське бюро» будинок належав померлій на підставі договору дарування, посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Галіщевою O.A. 26.10.2007 року. Також в постанові зазначено, що з заявою про прийняття спадщини звернувся рідний брат спадкодавці - ОСОБА_4, (заява №2309 від 19.09.2015 року), який надав всі ці документи.

Брат ОСОБА_6 - ОСОБА_4, отримав свідоцтво про смерть ОСОБА_6 , а позивач не будучи з нею в зареєстрованому шлюбі, не зміг отримати його дублікат. Інші документи для оформлення спадщини у позивача вкрадені, не будучи стороною договору дарування, за яким ОСОБА_6 набула право власності на будинок, позивач не може отримати дублікат договору, а можливість отримання дублікату заповіту нотаріус не роз'ясняв. Таким чином, позивач вимушений звернутися до суду з даним позовом про визнання своїх прав на право власності в порядку спадкування за заповітом на відповідний будинок.

Позивач, у судове засідання не прибув його представник надала пояснення, аналогічні викладеним в позовній заяві, позовні вимоги підтримала у повному обсязі, прохала їх задовольнити. Додатково пояснила, що за період коли позов знаходиться на розгляді суду, позивачеві повернуто викрадені документи

Відповідач ОСОБА_4, у судовому засіданні визнав позов, але проти задоволення позовних вимог заперечував. Пояснив, що ОСОБА_6, була його рідною сестрою. ОСОБА_4, проживав з нею без реєстрації шлюбу; ОСОБА_2, погано ставився до ОСОБА_6, і після смерті саме він, відповідач, займався похованням сестри; спору не має - тому нотаріус зможе оформити спадок після смерті ОСОБА_6

Судом установлено:

ІНФОРМАЦІЯ_3 померла ОСОБА_6, що підтверджується копією Свідоцтва про смерть Серії НОМЕР_1 від 13.08.2015 року (а.с. 113).

Після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на належне їй майно, а саме: 36/100 частини будинку розташованої за адресою: АДРЕСА_1, право власності на яку підтверджується копією технічного паспорту, виданого КП «Хакрівським міським бюро технічної інвентаризації (а.с. 15).

Згідно заяви, наданої ОСОБА_2, зареєстрованої 14.09.2015 року за № 853/2015, ОСОБА_2 приймає спадщину після смерті ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 104).

20 квітня 2016 року постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори, ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, оскільки заявником не надано необхідні документи для оформлення спадщини (а.с.12).

До суду наданої копією спадкової справи № 853/2015, заведеної після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, відповідно до якої:

- наявний витяг зі спадкового реєстру від 14.09.2015 року, про те, що зареєстрована спадкова справа, заведена після смерті ОСОБА_6 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_3, номер у спадковому реєстрі - 57928142 (а.с.108);

- у відповідності до заповіту, складеного 27 березня 2012 року - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2, заповідала належне їй майно - ОСОБА_2, вказаний заповіт підписано власноруч ОСОБА_6 (а.с. 110);

- згідно до заяви громадянина ОСОБА_4, брата померлої ОСОБА_6, зареєстрованої 19.09.2015 року в книзі спадкових справ під номером № 853/2015, про те, що він приймає спадщину після смерті громадянки ОСОБА_6, померлої ІНФОРМАЦІЯ_3;

- листом № 655/02-14 від 16.02.2016 року, адресованим - ОСОБА_4, Четвертою Харківською державною нотаріальною конторою повідомлено про те, що видача свідоцтва про право на спадщину буде призупинене, у разі надходження ксерокопії позовної заяви (а.с.131).

Статтями 1 та 2 ЦПК України передбачено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб інтересів держави.

Статтею 15 ЦК України визначено право кожної особи та захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного судочинства. Отже, об'єктом захисту є порушене, невизнане або оспорюване право чи цивільний інтерес і саме воно є підставою для звернення особи за захистом свого права із застосуванням відповідного способу захисту. Такі способи захисту передбачені статтею 16 ЦК України.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно зі ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Згідно з ч. 1 ст. 1235 ЦК України заповідач може призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України спадкоємець вважається таким, що прийняв спадщину, у разі якщо він подав нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 66 Закону України «Про нотаріат» на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, державним нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України.

Згідно зі ст. 69 цього Закону нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна.

У відповідності з п.п.4.15, п.п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом МЮ України від 22 лютого 2012р. № 296/5, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Відповідно до ст. 67 Закону України "Про нотаріат" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою всіх спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством. Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розглядові у позовному провадженні.

Проаналізувавши матеріали справи. судом встановлено, що постановою державного нотаріуса Четвертої Харківської державної нотаріальної контори ОСОБА_2 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_6 померлої ІНФОРМАЦІЯ_3 на підставі не наданих необхідних документів для оформлення спадщини. Проте, це не позбавляло права Позивача, оскаржити дії нотаріуса чи постанову нотаріуса, про відмову у вчинення нотаріальних дій від 20.04.2016. Визнання права власності на спадкове майно в судовому порядку є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, таких перешкод у судовому засіданні не установлено, оскільки навіть представник Позивача зазначила, що на даний час вісі документи повернуті ОСОБА_2

Всебічно, повно, об'єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з'ясувавши обставини, на які посилався позивач та його представник, як на підставу своїх вимог, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок наявних у справі доказів у їх сукупності, суд - приходить до висновку, що позов не підлягає задоволенню, оскільки позивач не позбавлений права, в наданих законом правах і обов'язках в повній мірі реалізувати свої законні права, шляхом звернення до відповідної нотаріальної контори.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.1,2 ЦПК України, 1223, 1233, 1235, 1270 ЦК України, ст.ст. 66,67 ЗУ «Про нотаріат» п.п.4.15, п.п.4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом МЮ України суд,-

в и р і ш и в:

У задоволенні позовної заяви ОСОБА_2 до ОСОБА_4, третя особа без самостійних вимог: державний нотаріус Четвертої Харківської державної нотаріальної контори Козелько Т. М. «Про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом» - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до судової палати по цивільним справам Апеляційного суду Харківської області через Орджонікідзевський районний суд міста Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

У разі проголошення короткого рішення право на оскарження наступає із дня отримання повного рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О.І. Горчакова