Справа № 234/847/17-ц
Провадження № 2/234/1453/17
У х в а л а

про залишення заяви без руху

24 січня 2017 року суддя Краматорського міського суду Донецької області Карпенко О.М., розглянувши у м. Краматорську Донецької області зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Краматорського міського суду Донецької області перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_1, третя особа Регіональний сервісний центр МВС в Донецькій області про визнання правочинів недійсними, повернення сторін у первісний стан, визнання права власності на нерухоме майно.

24 січня 2017 року в провадження Краматорського міського суду Донецької області надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності.

Разом з зустрічною позовною заявою ОСОБА_1 надала клопотання про відстрочення сплати судового, в якій зазначила, що має складний майновий стан, викликаний в тому числі неможливістю розпоряджатися спірним автомобілем внаслідок його вилучення та передання ОСОБА_2

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, на підтвердження скрутного матеріального становища, відповідачкою жодних доказів суду не представлено.

Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Самі по собі наведені відповідачкою обставини не свідчать про наявне скрутне матеріальне становище, за якого відповідачка не має можливості сплатити судовий збір.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання відповідачки про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення відповідачці сплати судового збору, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху.

В порушення зазначених вимог закону, позивачкою ОСОБА_1 при поданні до суду свого зустрічного позову, не додано документу, що підтверджує сплату судового збору.

При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має майновий характер, справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 01 січня 2017 року складає 1600 грн. 00 коп.

Таким чином, позивачкою за звернення до суду із даним позовом має бути сплачений судовий збір.

З огляду на викладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, із наданням позивачці ОСОБА_1 строку для усунення недоліків.

Таким чином, суд прийшов до висновку, про залишення зустрічної позовної заяви без руху, а позивачці надати строк, протягом якого вона повинна усунути вказані недоліки, а саме: надати суду квитанцію про сплату судового збору.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. 119-121, 293 ЦПК України, ст.ст. 4-5, 8 Закону України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В :

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про визнання права власності - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків терміном пять днів, з дня отримання позивачем ухвали суду.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає, відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України заперечення на ухвали, що не підлягають оскарженню окремо від рішення суду, включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Краматорського міського

суду Донецької області ОСОБА_4