У Х В А Л А

05 квітня 2017 рокум. Київ
Суддя Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ Коротун В.М., розглянувши касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 27 грудня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Запорізької області від 23 лютого 2017 року,

в с т а н о в и в:

У квітні 2017 року Державна податкова інспекція у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області звернулася до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ із касаційною скаргою на ухвалу Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 27 грудня 2016 року та ухвалу апеляційного суду Запорізької області від 23 лютого 2017 року, що не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки заявником не додано доказів сплати судового збору.

У касаційній скарзі заявник просить звільнити ДПІ від сплати судового збору, посилаючись на важке фінансове становище Державної податкової інспекції у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області, а також на те, що фінансування здійснюється за рахунок Державного бюджету України та станом на 10 січня 2016 року в ДПІ відсутнє будь-яке фінансування, у тому числі на сплату судового збору.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно роз'яснень Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17 жовтня 2014 року, які містяться в п. 29 - єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» (чинного на момент подання до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ даної касаційної скарги) за розгляд скарги на ухвалу суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на ухвалу суду юридичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб визначається відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України» на відповідний рік.

Згідно зі ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» № 1801-VIІІ від 21 грудня 2016 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року складає 1 600 грн.

Судовий збір за подання касаційних скарг на судові рішення до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ повинен бути сплачений на рахунок за наступними реквізитами: одержувач - УДК у Печерському районі м. Києва; код ЄДРПОУ - 38004897; банк одержувача - ГУ ДКУ у м. Києві; р/р 0007; МФО 820019; КЕКД - 22030103; символ звітності банку - 253.

Таким чином, заявнику необхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 1 600 грн, на підтвердження чого надати до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ оригінал відповідної квитанції.

Крім того,касаційна скарга не може бути прийнята до розгляду судом, оскільки до неї не додано належним чином завірених копій оскаржуваних ухвал судів першої та апеляційної інстанцій.

Відповідно до ч. 5 ст. 326 ЦПК України до касаційної скарги додаються копії оскаржуваних рішень (ухвал) судів першої та апеляційної інстанцій.

Згідно з п. 13.7 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, затвердженої наказом Державної судової адміністрації від 17 грудня 2013 року № 173, копії судових рішень мають бути належним чином оформлені та засвідчені відбитком гербової печатки суду. Якщо копія судового рішення складається з кількох аркушів, вона має бути прошнурована нитками на п'ять проколів, а на зворотному боці останнього аркуша - скріплена підписом судді, працівника апарату суду, засвідчена відбитком гербової печатки суду, із зазначенням кількості зшитих аркушів.

Таким чином, заявнику необхідно надати належним чином завірені копії ухвал судів першої та апеляційної інстанцій, що підлягають касаційному перегляду.

Також, в касаційній скарзі Державна податкова інспекція у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження ухвал судів першої та апеляційної інстанцій.

Ураховуючи те, що наведені підстави пропущення строку на касаційне оскарження рішення суду є поважними, клопотання підлягає задоволенню, а процесуальний строк - поновленню.

Відповідно до п. 6 розд. ХІІ «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VІІ «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим касаційна скарга підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 328 ЦПК України у разі якщо касаційна скарга не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 326 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст. 121 цього Кодексу, про що суддею-доповідачем постановляється відповідна ухвала.

Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. ст. 121, 328 ЦПК України,

у х в а л и в:

Поновити Державній податковій інспекції у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області строк на касаційне оскарження ухвали Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя від 27 грудня 2016 року та ухвали апеляційного суду Запорізької області від 23 лютого 2017 року.

Касаційну скаргу Державної податкової інспекції у Центральному районі м. Дніпра Головного управління Державної фіскальної служби у Дніпропетровській області залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення вказаного недоліку протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали, але не пізніше 10 травня 2017 року.

У разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, касаційна скарга буде вважатися неподаною та повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Вищого спеціалізованого

суду України з розгляду

цивільних і кримінальних справ В.М.Коротун