Провадження № 2/761/2613/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

14 березня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді: Осаулова А.А.

при секретарі: Вольда М.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення боргу за використання не облікованої електричної енергії, -

ВСТАНОВИВ:

Представник Публічного акціонерного товариства «Київенерго» (далі по тексту - позивач) звернувся до суду із позовом до ОСОБА_1 (далі по тексту - відповідач 1). Відповідно до якого просив стягнути з відповідача на свою користь 18 053, 05 грн. боргу за спожиту не обліковану електроенергію та судовий збір у розмір 1378 грн.

Позовні вимоги обґрунтовані тим, що за адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_2, за яким позивач здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання, де проживає відповідач. 22.11.2013 в ході обстеження приладу обліку, представниками ПАТ «Київенерго» було виявлене порушення: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013, про що складено акт порушень за № 22093. У відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, 16.06.2014 відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Споживач на засідання комісії не з'явився. Комісією було встановлено, що акт № 22093 від 22.11.2013 складено правомірно. За даними акту про порушення ПКЕЕН відповідно п. 3.3 (формула 3.1.) визначено обсяг та вартість електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, а саме позивачем проведено розрахунок вартості спожитої електричної енергії, яка не обліковувалася у розмірі 18 053,05 грн. Однак станом на 01.05.2016 року заборгованість за актом порушень споживачем не погашена, незважаючи на вимогу сплатити вказану заборгованість. В зв'язку з чим позивач звернувся до суду із вказаним позовом.

Заочним рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 03.10.2016 позовні вимоги позивача задоволено, стягнуто відповідну заборгованість в розмірі 18 053, 05 грн. з відповідача.

02.12.2016 ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва заочне рішення від 03.10.2016 скасовано, справу призначено до розгляду.

В подальшому представником позивача залучено до участі у справі ОСОБА_2 як співвідповідача (далі по тексту - відповідач 2). Заява обґрунтована тим, що на момент виявлення порушення відповідач 2 проживала у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 та також є споживачем електричної енергії разом з відповідачем 2.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити. Проти заочного розгляду справи не заперечував.

Відповідачі в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суд не повідомив. Клопотань про відкладення розгляду справи, або про розгляд справи за відсутності відповідача останній до суду не надсилав.

Оскільки сторона позивача не заперечувала проти проведення заочного розгляду справи і відповідно до ст. ст. 169, 224 ЦПК України суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.

Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до чч. 1 та 2 ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії зобов'язаний додержуватися вимог нормативно-технічних документів та договору про постачання енергії.

Водночас, п. 3 Правил користування електричною енергією для населення затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричної енергії між споживачем і енергопостачальником, що розробляється енергопостачальником згідно з Типовим договором про користування електричною енергією і укладається на три роки.

Як зазначається у п. 7 Правил користування електричною енергією новий наймач (власник) квартири або іншого об'єкта повинен звернутися до енергопостачальника для укладення договору про користування електроенергією.

Судом встановлено, що за адресою: АДРЕСА_1 відкрито особовий рахунок № НОМЕР_2, за яким ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електроенергії до вказаного помешкання.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті, акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Судом встановлено, що внаслідок тривалої несплати за спожиту електроенергію у відповідачів виникла заборгованість у розмірі 2 572,23 грн., в зв'язку з чим працівниками ПАТ «Київенерго» 29.01.2013 було проведено відключення у розподільному щиту живлення квартири перемикач напруги до лічильника, про що був складений відповідний акт №122075 про відключення споживача від електричної мережі (а.с. 15-17).

22.11.2013 при проведенні перевірки стану дотримання споживачами вимог нормативних документів з енергопостачання представниками ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за адресою відповідачів виявлено порушення ПКЕЕН: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013 (а.с. 11-12).

На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення №22093 від 22.11.2013, який був підписаний трьома представниками енергопостачальника в присутності Споживача ОСОБА_1

Відповідно до п. 11 Договору, Споживач електричної енергії зобов'язувався дотримуватись вимог нормативно-технічних документів та договору про користування електричною енергією; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх внутрішніх електромереж, електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію відповідно до умов договору.

Частиною 1 статті 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно ст. 526 ЦК України зобов'язання повинні виконуватися належним чином і відповідно до умов договору.

Згідно ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором і законом.

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України та Законом України «Про електроенергетику». Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26.07.1999 (далі Правила КЕЕН), і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22.11.1999 № 1416.

Згідно із п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Пунктом 53 Правил передбачено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження.

На підставі акту енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину електричної енергій не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН.

Відповідно до п. 15 ПКЕЕН пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

16.06.2014 відбулося засідання комісії по розгляду актів про порушення споживачами ПКЕЕН у складі членів комісії, оформлене Протоколом №3254. Комісією було прийнято рішення провести нарахування згідно з п. 3.3. (в) за ф. 3.1. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією за період з 29.01.2013 до 22.11.2013 рр. нарахована сума становить 18 053,05 грн. (а.с. 22).

Судом встановлено, що станом на 01.05.2016 заборгованість за актом про порушення ПКЕЕН №30725 споживачами не сплачена та складає 18 053,05 грн.

Факт втручання споживача в роботу засобу обліку електричної енергії № 3154625, яким здійснювався облік електричної енергії, внаслідок якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію, підтверджено матеріалами справи.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Акт - це офіційний документ правової чинності, що констатує (підтверджує) певні факти, події, пов'язані з діяльністю підприємств, установ чи їх структурних підрозділів.

Пунктом 48 ПКЕЕН визначено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення правил користування електричною енергією.

В силу ж вимог закону, відповідальність за самовільне втручання в роботу електролічильника, в результаті якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію несе споживач електричної енергії.

Щодо розміру визначеної вартості не облікованої електроенергії слід зазначити наступне.

Відповідно п. 3.4. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики, (підпункт 1 п. 3.1 Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН та в разі виявлення порушень ПКЕЕН пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку за умови втручання споживача в роботу приладів обліку (висновок експертизи в матеріалах справи) розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою 3.1.

Згідно п. 3.3. розрахунок вартості не облікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання не облікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше аніж за три роки.

Слід зазначити, що недорахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 53 Правил визначено, що якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

За таких підстав, враховуючи ту обставину, що було порушено правила користування електричною енергією, а саме самовільне підключення електропроводки до електричної мережі електропередавальної організації після відключення 29.01.2013, суд приходить до висновку про необхідність відшкодування збитків за недообліковану електроенергію за актом порушень в сумі 18 053,05 грн.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 є саме відповідач 2 (а.с.60-61, 62). Доказів того, що власником спірної квартири є відповідач 1 - суду не надано.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.

Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України, засобами доказування в цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб, показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів. Суд приймає до розгляду лише ті докази, які мають значення для справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини, на які посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивачем протягом всього розгляду справи не надано в розумінні ст. 60 ЦПК України доказів того відповідач 1 має нести солідарну відповідальність разом з відповідачем 2.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають частковому задоволенню, з відповідача 2 на користь позивача підлягає стягненню заборгованість за користування не облікованою електричною енергію у розмірі - 18 053,05 грн.

Крім цього, у відповідності з вимогами ст. 88 ЦПК України, з відповідача 2 на користь позивача підлягає стягненню судовий збір сплачений при подачі позову в сумі 1 378 грн.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 3, 10, 57- 60, 79 ч.3 п.4, 88, 213, 215, 218, 294, 224 ЦПК України, ст. ст. 6, 09, 526, 543, 611, 714 ЦК України , ст. ст. 1, 26 Закону України « Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією для населення,суд

в и р і ш и в:

Позов Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про стягнення боргу за використання не облікованої електричної енергії, - задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» () заборгованість за користування необлікованою електричною енергію у розмірі - 18 053 /вісімнадцять тисяч п»ятдесят три/ гривні 05 коп. на рахунок зі спеціальним режимом використання № 1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк» (МФО 322669, ) та судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп. на р/р № 1 у ГУ по м.Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк» (МФО 322669, ).

В задоволенні іншої частини позовних вимог, - відмовити.

Повторне заочне рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скаргипротягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії повного тексту рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: