Справа № 456/181/17
Провадження № 2-о/456/38/2017
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

23 січня 2017 року суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Гулкевич О. В. , розглянувши заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Стрийська державна нотаріальна контора про встановлення факту належності правовстановлюючих документів,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою, в якій просив встановити факт належності ОСОБА_2, померлій 05.11.2016р. правовстановлюючих документів свідоцтва про право власності на частку в спільному майні подружжя від 10.10.1974р. та свідоцтва про право на спадщину за законом від 10.10.1974р., що видані на імя ОСОБА_3.

Відповідно до ч.1 ст.234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Відповідно до ч.3 ст.235 ЦПК України, справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання заяви у справах окремого провадження з 01.01.2017р. фізичною особою справляється судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 320,00 грн.

Згідно п.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Заявником долучено оригінал квитанції про сплату 320 грн. судового збору. Однак, в прохальній частині заяви ОСОБА_1 просить встановити факт належності двох документів, отже заява містить дві вимоги, кожна з яких повинна бути оплачена судовим збором, тобто 640 грн. (320*2).

Окрім цього, як вбачається з листа Верховного Суду України «Про судову практику розгляду справ про встановлення фактів, що мають юридичне значення», для ухвалення позитивного рішення у справі за заявами цієї категорії суд першої інстанції має встановити, чи може особа, яка звернулася до суду, мати відповідні правові наслідки, на які вона розраховує, чи правильно вона зазначила заінтересовану особу в справі. Заінтересовані особи беруть участь у справах цієї категорії з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави. Заінтересованими особами залежно від мети встановлення факту можуть бути: військкомати, органи внутрішніх справ, управління соціального захисту населення, управління Пенсійного фонду України, територіальна громада, фінансові органи, органи виконавчої влади з питань житлово-комунального господарства, навчальні заклади, ощадкаси, органи страхування тощо.

У п.18 Постанови Пленуму ВСУ від 30.05.2008р. За №7 «Про судову практику у справах про спадкування»зазначено, що заінтересована особа приймає участь в розгляді справи з метою захисту своїх інтересів або інтересів держави.

Процесуальний статус заінтересованої особи можна порівняти з контролером, який стежить за тим, щоб у ході судового розгляду заяви не було порушено її особистих прав чи інтересів, оскільки заявники шляхом установлення певного юридичного факту, можуть втручатись в уже сформоване коло інтересів заінтересованих осіб.

Вважаю, що в даному випадку Державна нотаріальна контора не є заінтересованою особою, не повинна і не може бути залучена до участі в справі, оскільки такою особою є територіальна громада в особі повноважного представникаСтрийської міської ради.

Відтак, проходжу до висновку, що дана заява не відповідає вимогам ч.2 ст.119 ЦПК України, оскільки: заявником не зазначено імя (найменування) заінтересованої особи, її місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі (п.2 зазначеної частини статті) та не надано доказів сплати судового збору в повному обсязі.

Згідно з ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, передбачених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Вважаю, що за таких обставин позовну заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України,

у х в а л и в :

заяву ОСОБА_1, заінтересована особа: Стрийська державна нотаріальна контора про встановлення факту належності правовстановлюючих документів залишити без руху і надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ним копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_4