Справа № 521/4559/17
Номер провадження 2/521/3144/17
У Х В А Л А

"28" березня 2017 р. суддя Малиновського районного суду м. Одеси Лічман Л.Г., розглянувши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В:

23.03.2017 р. ОСОБА_1 звернулася до Малиновського районного суду м. Одеси з вказаною позовною заявою, у якій просила суд постановити рішення, яким визнати право власності в порядку спадкування за законом за ОСОБА_1 на 1/50 частину домоволодіння з надвірними будівлями, розташованого за адресою: АДРЕСА_1 а та на АДРЕСА_2, загальною площею 43,5 кв.м., житловою площею 28,0 кв.м. після смерті тітки ОСОБА_3, померлої 16.08.2016 р., посилаючись на наступне.

Вона постійно проживала з ОСОБА_3, піклувалась про спадкодавця, так як у неї була хвороба, повязана з психічним розладом.

01.06.2016 р. рішенням Малиновського районного суду м. Одеси ОСОБА_3 визнано недієздатною та ОСОБА_1 призначено її опікуном.

Позивач вказує, що вона вступила у спадщину, так як мешкає у квартирі своєї тітки АДРЕСА_3 та проводить ремонт 1/50 частин домоволодіння з надвірними будівлями, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 та сплачує рахунки за комунальні послуги.

Після звернення до нотаріальної контори, їй рекомендовано звернутися до суду з даним позовом.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що заяву необхідно залишити без руху, виходячи з наступного.

Згідно з п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України щодо зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину слід зазначити наступне.

Позивач вказуючи, що зверталася до нотаріуса з заявою про вступ до спадщини, не конкретизувала, чи заводилась спадкова справа нотаріусом, коли і яким нотаріусом відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Не вказано про наявність інших спадкоємців ОСОБА_3, якщо такі наявні.

Згідно з положенням ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. На підставі зазначеного, позивачу необхідно уточнити яким чином його права порушуються, не визнаються або оспорюються саме ОСОБА_2, оскільки зазначену особу вказано відповідачами у справі, з врахуванням того, що за текстом позовної заяви відсутні відомості, що ОСОБА_2 прийняла спадщину.

Згідно з ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. За подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплаті підлягає судовий збір у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України про «Державний бюджет на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Відповідно до п. п. 12 і 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 р. № 10 у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві обєднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Зважаючи на викладене, та приймаючи до уваги той факт, що позовні вимоги ОСОБА_1 містять дві позовні вимоги майнового характеру, суд приходить до висновку, що сума судового збору має становити 8000 грн. Такий висновок суду також ґрунтується на змісті позовних вимог, з якого вбачається, що ОСОБА_1 просить визнати за нею право власності на 2-кімнатну квартиру та 1/50 частину домоволодіння.

Отже, подана позовна заява не відповідає вимогам, встановленим законодавством.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України визначено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, суд вважає, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, -

С У Д Д Я

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування за законом, - залишити без руху.

Надати позивачу для усунення недоліків заяви строк - 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що у разі невиконання вищевказаних вимог у встановлений суддею строк заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

С У Д Д Я: