АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
У Х В А Л А

30 березня 2017 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Левенець Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -

в с т а н о в и в:

Ухвалою судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року відкрито провадження по справі. (а.с.56)

Не погодившись з ухвалою районного суду, 23 листопада 2016 року ОСОБА_2 направив по пошті апеляційну скаргу, в якій заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. (а.с.106-109)

Ухвалою судді Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року залишено без руху, відповідно до вимог ч.ч. 2, 3 ст. 297 ЦПК України. (а.с.112-113)

Копію ухвали судді Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року ОСОБА_2 отримав 15 лютого 2017 року за адресою, яка зазначена в апеляційній скарзі (а.с.119), тому відповідно до ст. 70, ч. 3 ст. 297 ЦПК України, останнім днем для усунення недоліків апеляційної скарги в частині сплати судового збору є 20 лютого 2017 року, а в частині подачі заяви про поновлення строку на оскарження судового рішення із зазначенням поважних причин його пропуску - 17 березня 2017 року.

20 лютого 2017 року судом отримано клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору, в якому апелянт посилався на скрутне матеріальне становище та неможливість сплатити суму судового збору, однак документів на підтвердження вказаних обставин не надав. (а.с.120-121)

Пільги щодо сплати судового збору передбачені ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

За змістом ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

За таких обставин, основною умовою для відстрочення, розстрочення, зменшення розміру, або звільнення від сплати судового збору є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує особу звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку або зменшення розміру судового збору. На підтвердження свого майнового стану особа може подати до суду такі документи: довідку про доходи, довідку з Фонду зайнятості, пенсійного Фонду про те, що вона стоїть на обліку та не працює, тощо.

Враховуючи, що апелянтом не надано документів на підтвердження обставин неможливості сплатити судовий збір та щодо скрутного майнового стану на момент подання апеляційної скарги, дані що свідчили б про майновий стан, який унеможливлює сплату судового збору, або при його оплаті апелянт буде поставлений у скрутне матеріальне становище в матеріалах справи відсутні, а ухвала апеляційного суду не може обґрунтовуватись припущеннями наявності таких обставин, тому підстав для відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, зменшення розміру належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнення від сплати судового збору не вбачається.

10 березня 2017 року судом отримано клопотання ОСОБА_2 про поновлення строків на апеляційне оскарження, на обґрунтування якого апелянт зазначив ті ж самі доводи щодо причин пропуску строку на апеляційне оскарження, що і в апеляційній скарзі, а саме, що пропущення строку на апеляційне оскарження відбулось з поважних причин, оскільки копія оскаржуваної ухвали судом не направлялась, відповідно він її не отримував, про існування вказаної ухвали дізнався лише 04 лютого 2016 року, коли за результатами розгляду цієї справи було ухвалено заочне рішення. (а.с.123-124)

При цьому, за наявною в матеріалах справи розпискою, ОСОБА_2 був обізнаний зі змістом оскаржуваної ухвали, оскільки 25 липня 2016 року був ознайомлений з матеріалами справи (а.с.82), і за таких обставин доводи апелянта про неможливість своєчасно подати апеляційну скаргу у строк передбачений ч. 2 ст. 294 ЦПК України не можуть бути визнані поважними, про що також зазначалось в ухвалі судді Апеляційного суду міста Києва від 07 грудня 2016 року.

Інших поважних причин пропуску процесуального строку апелянтом не наведено, а ухвала апеляційного суду не може обґрунтовуватись припущеннями наявності поважних причин пропуску строку на оскарження, які не підтверджені доказами по справі.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані апелянтом підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними.

Керуючись ст. 297 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про звільнення від сплати судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року.

Відмовити в задоволенні клопотання ОСОБА_2 про поновлення строку на апеляційне оскарження ухвали судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року.

Відмовити у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу судді Шевченківського районного суду міста Києва від 25 вересня 2015 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Суддя _________________ Б.Б.Левенець

Справа № 22-ц/796/1978/2017

Унікальний номер 761/25064/15-ц

Головуючий у першій інстанції - ЮзьковаО.Л.

Доповідач Левенець Б.Б.