У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.03.2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., за участю: позивача ОСОБА_1 та його представника ОСОБА_2, першого відповідача ОСОБА_3 та його представника ОСОБА_4, другого відповідача ОСОБА_5, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді позовну заяву ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_3 та другого відповідача Приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_6, про визнання недійсним заповіту, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач - ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 та другого відповідача Приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсним заповіту.

За ухвалою від 31.05.2016 судом було залучено ОСОБА_6, до участі у справі у якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача.

В судовому засіданні 29.03.2017 року представником позивача - ОСОБА_2 було заявлене клопотання про призначення у справі № 308/14601/15-ц посмертної судово-медичної психолого-психіатричної експертизи з підстав, зазначених у клопотанні, на вирішення якої поставити такі питання:

- Якими захворюваннями хворів при житті гр. ОСОБА_7, яка ступінь тяжкості цих захворювань і як вони могли вплинути на його психічний стан?

- Яка медикаментозна дія ліків, які були призначені та приймались ОСОБА_7 під час лікування?

Чи могли дані препарати впливати на психологічний і емоційний стан ОСОБА_7? Якщо так, то яким чином??

- Чи міг емоційний стан ОСОБА_7, викликаний смертю дружини 13.06.2015 р., вплинути на його психіку?

- Який загальний стан психіки був у ОСОБА_7 в період з 13 червня 2015 року по 15 червня 2015 року (включно)?

- Чи міг вплинути психічний стан ОСОБА_7 на час складання заповіту на правильність сприйняття фактів, що мають значення для укладення заповіту?

- Чи міг ОСОБА_7 на час складання заповіту в силу свого стану здоровя і віку правильно розуміти та усвідомлювати значення своїх дій, їх наслідки та керувати ними?

Проведення експертизи доручити фахівцям в галузі судової медицини, судової психології та судової психіатрії на базі бюро судово-медичної експертизи.

Для цілей проведення експертизи витребувати з Гематологічного відділення Закарпатської обласної клінічної лікарні ім. А. Новака всю медичну документацію, яку вели лікарі з часу перебування ОСОБА_7 на обліку як онкохворого.

Зупинити провадження у справі на час проведення експертизи.

Судом було зясовано думку інших учасників щодо зазначеного клопотання.

Перший відповідач та його представник не заперечували проти призначення судом експертизи, проте просили додатково поставити на її вирішення наступне запитання:

-Чи розумів ОСОБА_7 значення своїх дій в момент посвідчення заповіту при свідках за підписом третьої особи ОСОБА_8?

Другий відповідач підтримала думку представника першого відповідача.

Відповідно до п. 18 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» за позовом заінтересованої особи суд визнає заповіт недійсним, якщо він був складений особою під впливом фізичного або психічного насильства, або особою, яка через стійкий розлад здоровя не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними. Для встановлення психічного стану заповідача в момент складання заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд призначає посмертну судово-психіатричну експертизу (стаття 145 ЦПК).

Як зазначено у статті 1 Закону України «Про судову експертизу» судова експертиза - це дослідження експертом на основі спеціальних знань матеріальних об'єктів, явищ і процесів, які

містять інформацію про обставини справи, що перебуває у провадженні органів досудового розслідування чи суду.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі. Якщо сторони домовилися про залучення експертами певних осіб, суд повинен призначити їх відповідно до цієї домовленості. Особи, які беруть участь у справі, мають право подати суду питання, на які потрібна відповідь експерта. Кількість і зміст питань, за якими має бути проведена експертиза, визначається судом. При цьому суд має мотивувати відхилення питань осіб, які беруть участь у справі. Особи, які беруть участь у справі, мають право просити суд провести експертизу у відповідній судово-експертній установі, доручити її конкретному експерту, заявляти відвід експерту, давати пояснення експерту, знайомитися з висновком експерта, просити суд призначити повторну, додаткову, комісійну або комплексну експертизу.

Як встановлено ст. 144 ЦПК України експертиза призначається ухвалою суду, де зазначаються: підстави та строк для проведення експертизи; з яких питань потрібні висновки експертів, ім'я експерта або найменування експертної установи, експертам якої доручається проведення експертизи; об'єкти, які мають бути досліджені; перелік матеріалів, що передаються для дослідження, а також попередження про відповідальність експерта за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків. При визначенні об'єктів та матеріалів, що підлягають направленню на експертизу, суд у необхідних випадках вирішує питання щодо відібрання відповідних зразків.

Як розяснено в п. 17 постанови Пленуму Верховного Суду України № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, призначає експертизу, коли необхідність експертного висновку випливає з обставин справи і поданих доказів.

Під час судового розгляду предметом доказування є факти, якими сторони обґрунтовують заявлені вимоги чи заперечення, або мають інше юридичне значення для вирішення справи і підлягають встановленню при ухваленні рішення.

Згідно ст. 10 ЦПК України на суд покладений обовязок сприяти всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, а також сприяти у збиранні доказів, одним з яких є експертне дослідження.

Відповідно до п. 1.2.11 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) далі за текстом Інструкція, комплексною є експертиза, що проводиться із застосуванням спеціальних знань різних галузей науки, техніки або інших спеціальних знань (різних напрямів у межах однієї галузі знань) для вирішення одного спільного (інтеграційного) завдання (питання). До проведення таких експертиз у разі потреби залучаються як експерти експертних установ, так і фахівці установ та служб (підрозділів) інших центральних органів виконавчої влади або інші фахівці, що не працюють у державних спеціалізованих експертних установах.

Згідно п. 1.2.6 та 1.2.10 зазначеної Інструкції основними видами (підвидами) експертизи є: психологічна, з метою більш повного задоволення потреб слідчої та судової практики щодо вирішення питань, які потребують застосування наукових, технічних або інших спеціальних знань, експертними установами організовується проведення інших видів експертиз (крім судово-медичної та судово-психіатричної), у тому числі й тих, що перебувають у стадії наукової розробки.

Відповідно до Розділу 6 Психологічна експертиза Науково методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5) далі за текстом Рекомендації, встановлено, що психологічна експертиза також може бути часткою комплексного експертного дослідження, якщо в органу (особи), який (яка) призначив(ла) експертизу (залучив(ла) експерта), виникають питання, вирішення яких потребує синтезування спеціальних знань з різних галузей науки (психолого-психіатрична експертиза, психолого-медико-психіатрична, медико-психологічна та психолого-автотехнічна експертиза). До цього переліку також можуть належати психолого-почеркознавча та психолого-лінгвістична експертизи.

При цьому пунктом 6.7 Рекомендацій визначений орієнтовний перелік вирішуваних питань до справ про визнання угоди недійсною:

Які індивідуально-психологічні особливості має особа (прізвище, ім'я та по батькові)?

Яка особистісна значимість для особи обставин, за яких була укладена угода?

У якому емоційному стані була особа під час укладання угоди?

Чи здатною була особа з урахуванням визначених обставин повною мірою вільно та усвідомлено приймати рішення та реалізовувати його своїми діями?

Чи здатна була особа, з урахуванням визначених обставин, усвідомлювати - і якою мірою - фактичний зміст власних дій та їх наслідків?

Чи здатна була особа повною мірою прогнозувати наслідки власних дій?

Чи здатна була особа повною мірою усвідомлено приймати рішення, адекватне ситуації, та повною мірою усвідомлено реалізовувати його?

З урахуванням викладеного та враховуючи той факт, що предметом розгляду зазначеної справи є визнання недійсним заповіту, складеного ОСОБА_7, тобто у даній категорії справ підлягають доказуванню обставини, що через стійкий розлад здоровя особа не усвідомлювала значення своїх дій та (або) не могла керувати ними, що неможливо без проведення відповідної експертизи, тому задля встановлення психічного стану ОСОБА_7 в момент складання заповіту, який давав би підставу припустити, що особа не розуміла значення своїх дій і (або) не могла керувати ними на момент складання заповіту, суд вважає за доцільне задовольнити клопотання представника позивача і призначити у справі посмертну комплексну судову психолого-медико-психіатричну експертизу на вирішення якої поставити такі питання:

- Якими захворюваннями хворів при житті гр. ОСОБА_7, яка ступінь тяжкості цих захворювань і як вони могли вплинути на його психічний стан?

- Яка медикаментозна дія ліків, які були призначені та приймались ОСОБА_7 під час лікування?

- Чи могли дані препарати впливати на психологічний і емоційний стан ОСОБА_7? Якщо так, то яким чином??

- Чи міг емоційний стан ОСОБА_7, викликаний смертю дружини 13.06.2015 р., вплинути на його психіку?

- Який загальний стан психіки був у ОСОБА_7 в період з 13 червня 2015 року по 15 червня 2015 року (включно)?

- Чи міг вплинути психічний стан ОСОБА_7 на час складання заповіту на правильність сприйняття фактів, що мають значення для укладення заповіту?

- Чи міг ОСОБА_7 на час складання заповіту 15 червня 2015 року в силу свого стану здоровя і віку правильно розуміти та усвідомлювати значення своїх дій, їх наслідки та керувати ними?

- Чи розумів ОСОБА_7 значення своїх дій в момент посвідчення заповіту при свідках за підписом третьої особи ОСОБА_8?

Суд також вважає за необхідне, оскільки конкретні пропозиції до суду щодо вибору експерта від сторін та їх представників не надходили, проведення експертизи доручити: Закарпатському обласному бюро судово медичної експертизи (88006, Ужгород, вул. Капушанська, 83).

Для цілей проведення експертизи та у відповідності до ст. 64, 137 ЦПК України витребувати з Гематологічного відділення Закарпатської обласної клінічної лікарні ім. А. Новака всю медичну документацію, яку вели лікарі з часу перебування ОСОБА_7 на обліку як онкохворого.

У звязку із викладеним провадження у справі зупинити до проведення експертизи.

Керуючись 143, 144, 210, 293, 294 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Клопотання представника позивача про призначення експертизи задовольнити.

Призначити у справі № 308/14601/15-ц за позовною заявою ОСОБА_1 до першого відповідача ОСОБА_3 та другого відповідача Приватного нотаріуса Ужгородського районного нотаріального округу ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача - ОСОБА_6, про визнання недійсним заповіту, - посмертну комплексну судову психолого-медико-психіатричну експертизу на вирішення якої поставити такі питання:

- Якими захворюваннями хворів при житті гр. ОСОБА_7, яка ступінь тяжкості цих захворювань і як вони могли вплинути на його психічний стан?

- Яка медикаментозна дія ліків, які були призначені та приймались ОСОБА_7 під час лікування?

- Чи могли дані препарати впливати на психологічний і емоційний стан ОСОБА_7? Якщо так, то яким чином??

- Чи міг емоційний стан ОСОБА_7, викликаний смертю дружини 13.06.2015 р., вплинути на його психіку?

- Який загальний стан психіки був у ОСОБА_7 в період з 13 червня 2015 року по 15 червня 2015 року (включно)?

- Чи міг вплинути психічний стан ОСОБА_7 на час складання заповіту на правильність сприйняття фактів, що мають значення для укладення заповіту?

- Чи міг ОСОБА_7 на час складання заповіту 15 червня 2015 року в силу свого стану здоровя і віку правильно розуміти та усвідомлювати значення своїх дій, їх наслідки та керувати ними?

- Чи розумів ОСОБА_7 значення своїх дій в момент посвідчення заповіту при свідках за підписом третьої особи ОСОБА_8?

Проведення експертизи доручити: Закарпатському обласному бюро судово медичної експертизи (88006, Ужгород, вул. Капушанська, 83).

Для цілей проведення експертизи та у відповідності до ст. 64, 137 ЦПК України витребувати з Гематологічного відділення Закарпатської обласної клінічної лікарні ім. А. Новака всю медичну документацію, яку вели лікарі з часу перебування ОСОБА_7 на обліку як онкохворого.

Докази, які вимагає суд, направляються до суду безпосередньо до 14 квітня 2017 року.

Експертизу провести на підставі матеріалів цивільної справи № 308/14601/15-ц (провадження № 2/308/6352/15).

Розяснити сторонам, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Попередити експертів про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на них обовязків (ст. ст. 384, 385 КК України).

В розпорядження експертів направити дану цивільну справу після 17 квітня 2017 року, тобто виконання цієї ухвали суду в частині витребування доказів.

Оплату за проведення експертизи покласти на позивача ОСОБА_1 (місце проживання: 89423, Ужгородський район, с. Розівка, вул. Кільцева, 19; адреса для листування: 88000, м. Ужгород, вул. Швабська, 67а).

Провадження у справі зупинити до проведення експертизи.

Про результати виконання даної ухвали повідомити суд негайно.

На ухвалу суду в частині зупинення провадження по справі може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_9