27.02.2017 Єдиний унікальний номер 205/7791/16-ц
Провадження №2/205/592/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2017 року м. Дніпро

Ленінський районний суд м. Дніпропетровська в складі:

головуючого судді Шавули В.С.

за участю секретаря Романової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засідання цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

18 жовтня 2016 року позивач звернувся до Ленінського районного суду м. Дніпропетровська із даним позовом (а.с.2-6).

В обґрунтування позовних вимог зазначив, що його бабі ОСОБА_4, померлої 13.01.2006 року, на праві приватної власності належала ? частина житлового будинку №59 по вул.. Проектна у м. Дніпропетровську. Після її смерті фактично спадщину прийняла її дочка та мати позивача ОСОБА_5, яка померла 24.01.2007 року. Після смерті матері відкрилась спадщина ? частину вказаного будинку, спадкоємцями якої є ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_6.

Батько сторін - ОСОБА_6 фактично прийняв спадщину після смерті ОСОБА_5, так як постійно проживав та був зареєстрованим із нею за однією адресою.

Із заявою про прийняття спадщини після смерті матері сторони не звертались.

30 вересня 2015 року помер ОСОБА_6. Єдиними спадкоємцями після смерті батька є позивач та його рідний брат ОСОБА_2.

У встановлений законом строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки важко переживав втрату батька, а також, через те, що його дружина ОСОБА_7 тривалий час важко хворіла та потребувала його догляду.

На підставі викладеного позивач просить суд, визначити йому додатковий строк у два місяці для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6, померлого 30.09.2015 року.

В судове засідання позивач не з'явився. Про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. До суду надав письмову заяву,в якій просить справу розглядати без своєї присутності. Позовні вимоги підтримує та просить задовольнити у повному обсязі (а.с.70).

Відповідач у судове засідання не зявився. Про день, час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином. До суду надав письмову заяву,в якій просить справу розглядати без своєї присутності. Позовні вимоги визнав у повному обсязі (а.с.69).

Третя особа - ОСОБА_3 державна нотаріальна контора в особі свого представника, до суду не зявилась. Про день, час та місце судового засідання повідомлялась у встановленому законом порядку. До суду надіслала письмову заяву, в якій просить справу розглядати без участі свого представника у зв'язку із виробничою завантаженістю (а.с.46).

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного запису не здійснюється.

Вибір громадянами способу захисту своїх прав і свобод від порушень та протиправних посягань гарантовано ч.4 ст.55, ст.124 Конституції України, відповідно до якої кожен має право будь-якими не забороненими законом засобами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань та закріплено статтями 7, 12 Загальної декларації про права людини, ст.13 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, що згідно зі статтею 9 Конституції України є складовою національного законодавства.

Згідно ст.. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

За ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених позовних ними вимог та на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ст.10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно ст.59 ЦПК України, обставини справи, які законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

Підставою звернення позивача із позовом до суду є захист його особистих прав та майнових інтересів, повязаних із правом спадкування, у звязку із пропуском строку для прийняття спадщини.

Суд зясувавши обставини спору, дослідивши їх наданими доказами, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 1/2 частина до житлового будинку №59 по вул.. Проектній у м. Дніпропетровську на підставі свідоцтва про право на спадщину від 27.12.1988 року належала ОСОБА_4 (а.с.15).

13 січня 2006 року ОСОБА_4 померла (а.с.29). Після її смерті спадщину прийняли ОСОБА_5 та ОСОБА_8 (а.с.60, з.а.с.62).

У подружжя ОСОБА_6 та ОСОБА_5 народились діти: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с.26,27,28).

24 січня 2007 року ОСОБА_5 померла (а.с.30). Після її смерті спадщину фактично прийняв її чоловік ОСОБА_6, який постійно проживав разом із нею та був зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с.37,38,39).

30 вересня 2015 року ОСОБА_6 помер (а.с.54).

Відповідно до ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

За ст.. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу).

Як вбачається із матеріалів спадкової справи №458/2016 (а.с.53-58), ОСОБА_1 звертався до Другої ОСОБА_3 державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, але отримав відмову державного нотаріуса у прийнятті заяви про прийняття спадщини після смерті батька, у зв'язку із пропуском ним встановленого строку для прийняття спадщини (а.с.58).

Відповідно до ст.. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Згідно п.24 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК для прийняття спадщини.

Починаючи з 27 лютого 2015 року позивач зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (з.а.с.56), що свідчить про те, що на момент смерті свого батька не проживав разом із ним.

Крім того, дружина позивача ОСОБА_7 (а.с.41) тривалий час важко хворіла та перебувала на стаціонарному лікуванні в період часу з 19.10.2015 року по 26.10.2015 року, з 22.02.2016 року по 04.03.2016 року, у звязку із чим, потребувала догляду та допомоги з боку позивача (а.с.34,35). Також, позивач є інвалідом ІІІ групи починаючи із 01.02.2004 року, про що свідчить довідка МСЕ-ДНА -01 (а.с.12).

У відповідності до ч.1 ст.1269, ч.1 ст.1270 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати протягом шести місяців з часу відкриття спадщини заяву до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Таким чином суд, оцінюючи за своїм внутрішнім переконанням, з позиції належності, допустимості, достовірності, а також достатності і взаємності звязку у сукупності надані позивачем у підтвердження викладених доводів докази, приходить до висновку щодо доведеності поважності причин, за яких позивач дійсно пропустив строк для прийняття спадщини, тому вважає за можливе визначити додатковий строк для прийняття спадщини, достатній для звернення в нотаріальну контору із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6, померлого 30.09.2015 року, строком рівний два календарним місяцям з часу набрання рішенням законної сили.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 1216, 1269, 1270, 1272 ЦК України, постановою Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30.05.2008 року, ст.ст.10, 11, 15, 57-60, ч.1 ст.61, 88, 197, 209, 212, 213-215, 218, 222 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 державна нотаріальна контора про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, задовольнити.

Надати ОСОБА_1 додатковий строк для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6, померлого 360.09.2015 року, рівний 2 (двом) календарним місяцям з часу набрання рішенням законної сили.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в сумі 640,00 грн. (шістсот сорок грн.. 00 коп.).

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які приймали участь у справі, але не були присутні під час проголошення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня одержання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо скаргу про апеляційне оскарження не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя В. С. Шавула