Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Верстат-8», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва», Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до районного суду з позовом, в якому просить визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м. Києва в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позов мотивований тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 помер її батько - ОСОБА_4, після смерті якого відкрилась спадщина у вигляді вищевказаної квартири, котра знаходиться у ЖБК «Верстат-8» та за яку померлий, будучи членом кооперативу, сплатив в 1992 р. у повному обсязі суму пайового внеску, що підтверджується довідкою ЖБК. Спадщина, яка залишалася після смерті ОСОБА_4 у встановлений законом строк була прийнята, так як позивачка з дня смерті батька та по теперішній час мешкає у вказаній квартирі та самостійно оплачує всі комунальні платежі за вказану квартиру. Позивачка 04 серпня 2016 року звернулась до Чотирнадцятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, але постановою державний нотаріус Іваненко Р.С. від 04.08.2016 р. відмовив останній у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку з тим, що не надано документів, що посвідчують право власності спадкодавця на спірне нерухоме майно. ОСОБА_4 намагався оформити право власності на спірну квартиру шляхом подання відповідних документів до ГУЖЗ виконавчого органу Київської міської ради, але за життя не встиг. В зв'язку з неможливістю оформлення своїх спадкових прав у нотаріуса позивач вимушена звернутися з позовом про їх захист у судовому порядку.

До початку судового засідання від позивачки надійшла заява, в якій вона позов підтримала в повному обсязі, просила розглядати справу за її відсутності.

Представник відповідача ЖБК «Верстат-8» в судове засідання не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений належним чином, надав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність та прийняти рішення на користь позивачки.

Представником відповідача Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва» до початку судового засідання подана письмова заява, в якій він просив вищевказану справу розглянути за його відсутності та прийняти рішення згідно вимог чинного законодавства України.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений належним чином, поштою надіслав до суду заперечення, в якому послався на розсуд суду, розгляд справи просив проводити за їх відсутності.

Суд, встановивши обставини справи і перевіривши їх доказами, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, за таких підстав.

Матеріалами справи встановлено, що спірним майном є 3-кімнатна квартира загальною площею 72,6 кв.м, житловою площею 41,9 кв.м, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 та знаходиться у Подільському районі м. Києва.

Вказана квартира була видана на ім'я ОСОБА_4 на підставі ордера № 008927 серія Ж, з правом на зайняття трьох кімнат загальною житловою площею 41,9 кв.м. в квартирі АДРЕСА_1. Даний ордер виданий на підставі рішення виконкому Київської міської Ради народних депутатів від 06.05.1978 р. за № 650 ( а.с. 15).

Відповідно до вказаного ордеру сім'я ОСОБА_4, складалася з трьох осіб - він, дружина ОСОБА_6 та їх донька - ОСОБА_7

В судовому засіданні достовірно встановлено, що сума пайового внеску за вищевказану квартиру в розмірі 10553,49 руб. була повністю сплачена ОСОБА_4, як членом ЖБК «Верстат-8», що підтверджено довідкою ЖБК «Верстат-8» від 16.11.2016 р. (а.с. 80) .

Згідно п. 8. Постанови Пленуму Верховного суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2008 р. за № 7, у разі, якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

В судовому засіданні встановлено, що після сплати пайового внеску ОСОБА_4, ним не було оформлено та зареєстровано своє право власності на вказану квартиру в органах БТІ ( а.с. 16).

Згідно зі свідоцтва про смерть НОМЕР_2 ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_2., заповіту не залишив, а 15.02.2010 року померла мати позивачки - ОСОБА_6 ( а.с. 79).

Відповідно до ч. 1 ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно зі ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

На підставі ст.1218 ЦК України після смерті спадкодавця ОСОБА_4 відкрилася спадщина у вигляді вищевказаної квартири.

Відповідно до ст. 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач належить до спадкоємців за законом 1 черги як донька померлого.

Згідно копії спадкової справи № 518/16, наданої Чотирнадцятою Київської державною нотаріальною конторою, після смерті ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини за законом 04.08.2016 р. звернулась ОСОБА_1, як донька померлого (а.с. 33 зворот).

Інших спадкоємців після смерті ОСОБА_4, крім позивача не має. Факт родинних відносин позивача зі спадкодавцем підтверджено наданим свідоцтвом про народження ( а.с. 36 зворот).

Постановою державного нотаріуса Чотирнадцятої Київської державною нотаріальною конторою Іваненко Р.С. від 04.08.2016 р. ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру у зв'язку з тим, що нею не було надано документів, що посвідчують право власності спадкодавця на спірне нерухоме майно ( а.с. 39 зворот).

В п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30.05.2010 року, зазначено, що свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В судовому засіданні достовірно встановлено, що позивач по справі не оформила спадщину у нотаріальній конторі, оскільки правовстановлюючий документ - довідка про виплату пайових внесків у 1992 р. не була за життя батька спадкодавця - ОСОБА_4 зареєстрована в Бюро технічної інвентаризації м. Києва, яким на той час призводилася реєстрація нерухомого майна. Діючий на той час ЦК України (в ред. 1963 р.) не передбачав обов'язкову реєстрацію та не пов'язував набуття права власності на нерухомість з її реєстрацією в БТІ. Після смерті ОСОБА_4 такий документ не може бути зареєстрований, оскільки згідно ст. 346 п. 11 ЦК України право власності припиняється у зв'язку зі смертю власника.

Як вбачається з наданих документів, позивач після смерті спадкодавця утримує спадкове майно ( а.с. 81-106).

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

На підставі ст.1 6 ч. 2 п.1 ЦК України способом захисту цивільних справ є визнання права.

Згідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

З урахуванням вищезазначених положень законодавства, оскільки позивач подав заяву про прийняття спадщини, згідно положень ч. 1 ст. 1296 ЦК України, має право на отримання свідоцтва про право на спадщину на спадкове майно, а відповідно до вимог ст. 46 Закону України «Про нотаріат» були витребуванні всі необхідні відомості та документи для вчинення нотаріальної дії, в зв'язку з чим судом достовірно встановлено, що позивач позбавлена іншої можливості захистити свої спадкові права, крім визнання їх права власності в судовому порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову, оскільки позовні вимоги позивача є обґрунтованими, заснованими на законі, знайшли своє підтвердження в ході судового розгляду, у зв'язку з чим підлягають повному задоволенню.

На підставі викладеного, ст.ст. 328, 1261, 1267, 1268, 1267, 1270 ЦК України, керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 60, 208-209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Житлово-будівельного кооперативу «Верстат-8», Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Подільського району міста Києва», Київської міської ради про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, право власності на квартиру АДРЕСА_1 в Подільському районі м. Києва, яка складається з 3 кімнат, житловою площею 41,9 кв.м, загальною площею 72,6 кв.м, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Н. М. Ларіонова