ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/458/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"27" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого судді Колесника О.М.
при секретарі Заболотній Л.Г.
розглянувши відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, 3-тя особа: ПАТ Акціонерний комерційний банк „Аркада" про визнання об'єктом спільної сумісної власності майнові права на об'єкт інвестування, поділ майнових прав на об'єкт інвестування, визнання майнових прав на ідеальні частини об'єкту інвестування, визнання правочинів недійсними,
У жовтні 2015 року ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулись з позовом до ОСОБА_4, третя особа Публічне акціонерне товариство акціонерний комерційний банк «Аркада» про визнання майнових прав та об'єкт інвестування в порядку спадкування.
В обґрунтування позову позивачі вказали, що є батьками ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 04.03.2015 року, яке посвідчене нотаріусом Державного департаменту штату Флорида. Після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина на наступне майно: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1; легковий автомобіль Toyota Camry, реєстраційний номер НОМЕР_1; інвестиційні права на квартиру в будинку АДРЕСА_6. Позивачі вказують, що інвестиційні права на вказану квартиру спадкодавець набув під час шлюбу з відповідачем, оскільки фони прийняли участь у Фонді фінансування будівництва.
В судовому засіданні позивачі та їх представник позовні вимоги підтримали.
В судовому засіданні відповідач на її представник проти задоволення позову заперечували. На підтвердження неправомірності заявлених вимог вказали, що 28.05.2014 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 було укладено договір (т.1 а.с.44), за умовами якого відповідач зобов'язувалась від свого імені, за дорученням, кошти та в інтересах ОСОБА_5 укласти із ПАТ АКБ «Аркада» договір про участь у фонді фінансування будівництва «Патріотика» за програмою ТОВ «Будеволюція» відносно участі у фінансуванні будівництва однокімнатної квартири у житловому будинку між вулицями Гмирі і Колекторної в м. Києві; отримувати у ОСОБА_5 кошти та здійснювати платежі за таким договором; своєчасно і повному обсязі виконувати його умови, а також укладати інші договори і виконувати їх належним чином; не пізніше 10 днів до за планової дати введення будинку в експлуатацію уступити ОСОБА_5 право вимоги прав на однокімнатну квартиру та повідомити ПАТ АКБ «Аркада» про нового кредитора за договором про участь у ФФБ.
Договором уступки права вимоги від 05.12.2015 року ОСОБА_4 поступилася, а ОСОБА_5 набула право вимоги виконання умов Основного договору (т.1 а.с.45).
Третя особа ПАТ АКБ «Аркада» проінформував, що листом від 16.10.2015 року Банк повідомив Довірителя ОСОБА_4 щодо введення у експлуатацію об'єкта будівництва, а саме житлового будинку АДРЕСА_6
17 червня 2016 року представником позивача було заявлено про збільшення позовних вимог (т.1 а.с.160-162). Просили:
- визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 майнові права на 1/6 ідеальних частин ідеальних частин об'єкта інвестування, а саме квартиру АДРЕСА_7, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6;
- визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 майнові права на 1/6 ідеальних частин ідеальних частин об'єкта інвестування, а саме квартиру АДРЕСА_7, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6;
- визнати недійсним з моменту укладення договір від 28.05.2014 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4;
- визнати недійсним з моменту укладення договір уступки права вимоги від 05.12.2015 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4.
16 грудня 2016 року позивачами подано заяву про зміну позовних вимог (т.2 а.с. 21). Просили:
- визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 майнові права на 1/6 ідеальних частин ідеальних частин об'єкта інвестування, а саме квартиру АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6;
- визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 майнові права на 1/6 ідеальних частин ідеальних частин об'єкта інвестування, а саме квартиру АДРЕСА_2, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6;
- визнати недійсним з моменту укладення договір від 28.05.2014 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4;
- визнати недійсним з моменту укладення договір уступки права вимоги від 05.12.2015 року, укладений між ОСОБА_5 та ОСОБА_4.
Ухвалою суду від 17.12.2016 року було змінено спосіб забезпечення позову шляхом заборони органам державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень міста Києва і державним реєстраторам, а також особам, уповноваженим на виконання функцій державних реєстраторів міста Києва, вчиняти будь-які дії щодо реєстрації за ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 та будь-якими іншими особами, права власності, інших речових та обтяжень на квартиру АДРЕСА_2
Заслухавши позивачів та їх представника, представника відповідача ОСОБА_4 ОСОБА_16., дослідивши письмові докази та допитавши свідків, суд вважає встановленими такі обставини і визначені відповідно до них правовідносини.
Відповідно до ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема, такі питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, які правовідносини сторін випливають із встановлених обставин, яка правова норма підлягає застосуванню до цих правовідносин, чи слід задовольнити позов або в позові відмовити (ст.214 ЦПК України)
Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
При цьому, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України (ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України)
Позивачі є батьками ОСОБА_7, який помер ІНФОРМАЦІЯ_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть від 04.03.2015 року, яке посвідчене нотаріусом Державного департаменту штату Флорида (т.1 а.с.11). 4 квітня 2015 року Бердичівською державною нотаріальною конторою Житомирської області було заведено спадкову справу № 177/2015 щодо майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_7 ОСОБА_7. Згідно спадкової справи спадкоємцями є ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2 (т.1 а.с.13).
Після смерті ОСОБА_7 відкрилась спадщина на наступне майно: однокімнатну квартиру АДРЕСА_1; легковий автомобіль Toyota Camry, реєстраційний номер НОМЕР_1; інвестиційні права на квартиру в будинку АДРЕСА_6.
Вказаний Договір укладено відповідачем в період перебування у шлюбі з ОСОБА_7 (т.1 а.с.9).
Відповідно до статті 60 Сімейного кодексу України майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.
Частиною третьою статті 61 Сімейного кодексу України визначено, що якщо одним із подружжя укладено договір в інтересах сім'ї, то гроші, інше майно, в тому числі гонорар, виграш, які були одержані за цим договором, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.
За змістом частини першої статті 1226 Цивільного кодексу України частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Статтею 1223 Цивільного кодексу України визначено, що право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від іі прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом всієї спадщини правом на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України.
В обґрунтування неправомірності заявлених позовних вимог відповідач ОСОБА_4 вказує на укладення між нею та ОСОБА_5 28 травня 2015 року договору, за умовами якого відповідач зобов'язувалась від свого імені, за дорученням, кошти та в інтересах ОСОБА_5 укласти із ПАТ АКБ «АРКАДА» договір про участь у фонді фінансування будівництва «Патріотика» за програмою ТОВ «Будеволюція» відносно участі у фінансуванні будівництва однокімнатної квартири житлового будинку між вулицями Гмирі і Колекторною в м. Києві; отримувати у ОСОБА_5 кошти та здійснювати платежі за таким договором; своєчасно і повному обсязі виконувати його умови, а також укладати інші договори і виконувати їх належним чином; не пізніше 10 днів до за планової дати введення будинку в експлуатацію уступити ОСОБА_5 право вимоги прав на однокімнатну квартиру та повідомити ПАТ АКБ «АРКАДА» про нового кредитора за договором про участь у ФФБ.
На виконання взятих на себе зобов'язань за договором відповідач від свого імені в інтересах та за кошти ОСОБА_5 вступила в договірні стосунки з ПАТ АКБ «АРКАДА» та належним чином виконала їх в повному обсязі та строк в межах наданих повноважень (т.1 а.с.44).
Представником позивача було заявлено клопотання про призначення судово-почеркознавчої експертизи. На вирішення експерту було запропоновано наступні питання.
Чи виконано підпис на договорі від 28 травня 2014 року та договорі уступки права вимоги від 5 грудня 2015 року ОСОБА_5 та ОСОБА_4 чи іншими особами? Чи відповідає дата виготовлення і підписання договору від 28 травня 2014 року та договору уступки права вимоги від 5 грудня 2015 року даті, яка вказана на них? Якщо ні, то яка дата виготовлення та підписання цих документів?
Ухвалою від 17 червня 2016 року у справі призначено почеркознавчу експертизу, проведення якої доручено експертам Науково-дослідного експертно-криміналістичного центру при УМВС України в Житомирській області (т.1 а.с.167-168).
Повідомленням від 7 вересня 2016 року № 1/2922 Житомирський науково-дослідний експертно-криміналістичний центр проінформував про неможливість проведення експертизи з огляду на відсутність надання відповідачами додаткових порівняльних зразків та оригіналів досліджуваних документів (т.1 а.с.240-241).
Частиною першою статті 146 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.
При цьому заявою від 1 липня 2016 року ОСОБА_4 визнано позов повністю.
Відповідно до частини першої статті 202 Цивільного кодексу України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.
Зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним (частини перша та п'ята статті 203 ЦК України).
Підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п'ятою та шостою статті 203 цього Кодексу.
Згідно з частиною першою статті 234 ЦК України фіктивним є правочин, який вчинено без наміру створення правових наслідків, які обумовлювалися цим правочином.
Фіктивний правочин визнається судом недійсним.
За змістом частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов'язані з його недійсністю.
ПАТ АКБ «АРКАДА» проінформував суд, що між ним та ОСОБА_4 29 травня 2014 року було укладено Договір про участь у Фонді фінансування будівництва та ОСОБА_4 було укладено договір про уступку майнових прав.
Відповідно до пункту 10 Договору про участь у ФФБ, передбачено право довірителя змінити об'єкт інвестування та уступити право вимоги на користь третьої особи до запланованої дати прийняття об'єктів будівництва в експлуатацію на умовах визначених Договором.
При цьому, відповідно до статті 21 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» управитель ФФБ до запланованої дати введення об'єкта будівництва в експлуатацію на умовах Правил ФФБ, в межах діяльності з управління активами (коштами ФФБ), може надати довірителю послуги щодо зміни об'єкта інвестування, уступки права вимоги за договором про участь у ФФБ третім особам, часткового повернення коштів з ФФБ та оформлення відмови від участі у фонді.
ПАТ АКБ «АРКАДА» повідомив, що листом від 16.10.2015 року Банк проінформував Довірителя ОСОБА_4 щодо введення у експлуатацію об'єкта будівництва, а саме житлового будинку АДРЕСА_6
Договір уступки майнових прав ОСОБА_4 ОСОБА_11 ОСОБА_12 було укладено 5 грудня 2015 року.
Ні Законом, ні Правилами ФФБ та умовами договору про участь у ФФБ не передбачена можливість зміни об'єкта інвестування та відступлення права вимоги за Договорами після введення об'єкта будівництва в експлуатацію. Відповідно до пункту 6 Розділу 7 Договору про участь у ФФБ, Управитель зобов'язаний після введення об'єкта будівництва в експлуатацію та здійснення остаточних розрахунків, надати Довідку про право на набуття у власність об'єкта інвестування Довірителю в обмін на Свідоцтво про участь у ФФБ.
Частинами першою та одинадцятою статті 20 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» управління майном, яке здійснюється за договором про участь у ФФБ, припиняється у разі: повного виконання управителем ФФБ зобов'язань перед довірителем; Якщо довіритель виконав усі зобов'язання перед управителем ФФБ та після введення об'єкта будівництва в експлуатацію підписав із забудовником акт прийому-передачі закріпленого за ним об'єкта інвестування, умови договору про участь у ФФБ вважаються виконаними та управління майном припиняється.
Отже майнові права до теперішнього часу оформлені на ОСОБА_4
Частиною першою статті 190 Цивільного кодексу України визначено, що майном як особливим об'єктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обов'язки.
Згідно зі статтею 177 ЦК України об'єктами цивільних прав є речі, у тому числі гроші та цінні папери, інше майно, майнові права, результати робіт, послуги, результати інтелектуальної, творчої діяльності, інформація, а також інші матеріальні і нематеріальні блага.
Об'єкти цивільних прав можуть вільно відчужуватися або переходити від однієї особи до іншої в порядку правонаступництва чи спадкування або іншим чином, якщо вони не вилучені з цивільного обороту, або не обмежені в обороті, або не є невід'ємними від фізичної чи юридичної особи (частина перша статті 178 ЦК України).
Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_13, ОСОБА_14 пояснили, що в кінці весни 2014 року ОСОБА_10 та ОСОБА_4 повинні були внести грошові кошти для інвестування будівництва квартири на масиві Осокорки. Вони купували квартиру для себе і не казали, що купівля буде за рахунок грошей ОСОБА_4. 6 тисяч доларів США для придбання квартири позичила ОСОБА_10 та ОСОБА_4 ОСОБА_13, 3 тисячі доларів США надала мати ОСОБА_15 ОСОБА_2, 6 тисяч доларів США позичив ОСОБА_14, який в день внесення вказаних грошових коштів до банку супроводжував на прохання ОСОБА_7 його матір та ОСОБА_4 до зазначеної фінансової установи.
Частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.
Вищий спеціалізований суд України у листі від 16 травня 2013 року №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справі про спадкування» роз'яснив, якщо за життя спадкодавець не набув права власності на житловий будинок, земельну ділянку, то спадкоємець також не набуває право власності у порядку спадкування. До спадкоємця переходять лише визначені майнові права, які належали спадкодавцеві на час відкриття спадщини.
Верховний Суд України у своєму рішенні від 2 жовтня 2013 року у справі №6-98цс13 висловив правову позицію згідно якої виконання грошових зобов'язань за інвестиційною угодою, а саме повна сплата вартості об'єкта інвестування (стовідсоткова передоплата), свідчить про вчинення дій, спрямованих на виникнення юридичних фактів, необхідних і достатніх для отримання права вимоги переходу права власності на об'єкт будівництва або набуття майнових прав на цей об'єкт.
Заповіт спадкодавцем складено не було, у зв'язку з чим спадкування здійснюється за законом. Позивачі та відповідач ОСОБА_4 є спадкоємцями І черги.
Згідно із статтею 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки , які належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Аналізуючи докази в їх сукупності, правове обґрунтування позову, суд приходить до висновку про задоволення позову позивачів у повному обсязі.
Враховуючи викладене вище та керуючись статтями 177, 178, 190, 202, 203, 215, 216, 234, 1216-1218, 1222, 1223, 1226, 1258, 1261, 1278 Цивільного кодексу України, статтями 60, 61 Сімейного кодексу України, статтями 10, 11, 57-60, 88, 169, 174, 209, 212-215, 224-226 Цивільного процесуального кодексу України, суд
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою с. Петриківці, Хмільницького району, Вінницької області, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_4) майнові права на 1/6 ідеальних частин об'єкту інвестування - квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом на майно та майнові права ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця м. Бердичіва, Житомирської області, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3), померлого ІНФОРМАЦІЯ_6.
Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженцем м. Бердичіва, Житомирської області, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5) майнові права на 1/6 ідеальних частин об'єкту інвестування - квартири АДРЕСА_2 в порядку спадкування за законом на майно та майнові права ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_5, уродженця м. Бердичіва, Житомирської області, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_3), померлого ІНФОРМАЦІЯ_6.
Визнати договір, укладений 28.05.2014 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_4 в м. Києві, недійсним.
Визнати договір уступки права вимоги, укладений 5.12.2015 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_5 в м. Бердичіві, Житомирської області, недійсним.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано до Дарницького районного суду м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії відповідачами.
Апеляційна скарга на заочне рішення суду може бути подана до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення вступної та резолютивної частини заочного рішення через Дарницький районний суд м. Києва.
Суддя :