Ухвала ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 15 березня 2017 року м. Київ Колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі: головуючогоЛуспеника Д.Д., суддів:Журавель В.І.,Закропивного О.В., Хопти С.Ф., Штелик С.П.,
розглянувши у судовому засіданні справу за позовом публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_6 про стягнення боргу за необліковану електроенергію, за касаційною скаргою публічного акціонерного товариства «Київенерго» на рішення Оболонського районного суду м. Києва від 09 липня 2015 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 19 лютого 2016 року,

в с т а н о в и л а:

У березні 2015 року публічне акціонерне товариство «Київенерго» (далі - ПАТ «Київенерго») звернулося до суду із позовом до ОСОБА_6, обґрунтовуючи вимоги тим, що ОСОБА_6 зареєстрована та проживає у АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії на підставі договору про користування електричною енергією від 09 листопада 2010 року.

21 серпня 2014 року в ході обстеження приладу обліку електроенергії за місцем проживання ОСОБА_6 працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено факт порушення правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 26 липня 1999 року № 1357 (далі - ПКЕЕН, Правила), а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36438, підписаний представниками енергопостачальника та головним інженером ЖЕК-511 ОСОБА_7

07 жовтня 2014 року на засіданні комісії ПАТ «Київенерго» з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення та нарахувань за ними (протокол № 4673) за участю ОСОБА_6 було розглянуто вказаний акт та було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням правил відповідно до п. 3.5 Методики розрахунку обсягу та вартості електроенергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, затвердженої постановою № 562 Національної комісії регулювання електроенергетики України від 20 червня 2006 року (далі - Методика). Заподіяні ПАТ «Київенерго» збитки склали 10 375 грн 40 коп. Нарахування проведено за період трьох років з 22 серпня 2011 року по день виявлення порушення (складення акта). 13 листопада 2014 року за зверненням ОСОБА_6 відбулося повторне засідання комісії з розгляду актів про порушення, на якому вирішено, що підстави для зміни рішення комісії від 07 жовтня 2014 року, оформленого протоколом № 4673, відсутні. Посилаючись на те, що на даний час ОСОБА_6 відмовляється добровільно сплачувати завдані збитки, позивач просив стягнути на його користь з ОСОБА_6 збитки у розмірі 10 375 грн 40 коп.

Рішенням Оболонського районного суду м. Києва від 09 липня 2015 року, залишеним без змін ухвалою апеляційного суду м. Києва від 19 лютого 2016 року, позов ПАТ «Київенерго»задоволено частково. Стягнуто з ОСОБА_6 на користь ПАТ «Київенерго» заборгованість за необліковану електричну енергію за актом порушень № 36438 у розмірі 3 419 грн 35 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

У касаційній скарзі ПАТ «Київенерго» просить скасувати ухвалу апеляційного суду та змінити рішення суду першої інстанції, задовольнивши позовні вимоги у повному обсязі, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку із цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Заслухавши суддю-доповідача, вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Судами встановлено, що ОСОБА_6 зареєстрована й проживає у АДРЕСА_1 та є споживачем електричної енергії на підставі договору про користування електричною енергією від 09 листопада 2010 року.

21 серпня 2014 року в ході обстеження приладу обліку електроенергії за місцем проживання ОСОБА_6 працівниками ПАТ «Київенерго» було виявлено факт порушення ПКЕЕН, а саме: самовільне підключення електропроводки до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку електроенергії з порушенням схеми. На підставі виявленого порушення було складено акт про порушення № 36438, підписаний представниками енергопостачальника та головним інженером ЖЕК-511 ОСОБА_7

07 жовтня 2014 року на засіданні комісії ПАТ «Київенерго» з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення та нарахувань за ними (протокол № 4673) за участю ОСОБА_6 було розглянуто вказаний акт та було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно до п. 3.5 Методики розрахунку обсягу та вартості електроенергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН. Заподіяні ПАТ «Київенерго» збитки склали 10 375 грн 40 коп.

Зменшуючи вказаний розмір збитків (вартість використаної споживачем електричної енергії, яка не врахована засобом обліку), суди виходили із того, що розрахована сума є надмірною, оскільки ОСОБА_6 перебуває у скрутному матеріальному становищі, має мінливий та нерегулярний дохід, обтяжена кредитними зобов'язаннями. При цьому суд керувався п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України, за змістом якого загальними засадами цивільного судочинства є: справедливість, добросовісність та розумність; та п. 11 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, де зазначено, що держави, які беруть участь у цьому Пакті, визнають право кожного на достатній рівень для нього і його сім'ї, що включає достатнє харчування, одяг і житло, неухильне поліпшення умов життя. Держави-учасниці вживатимуть належних заходів щодо забезпечення здійснення цього права.

Із такими висновками судів погодитися не можна.

Відповідно до ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

За змістом п. 21 договору про користування електричною енергією від 09 листопада 2010 року споживач (ОСОБА_6.) несе відповідальність за розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж та споживання електричної енергії без приладів обліку.

За змістом ст. ст. 610, 611 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Відповідно до положень п. 53 ПКЕЕН, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил. У разі причетності споживача до порушення цих Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та затвердженої постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією.

У разі відмови споживача від сплати вартості необлікованої електричної енергії енергопостачальник звертається з позовом до суду та має право припинити постачання електричної енергії після прийняття судом рішення на користь енергопостачальника (крім випадку виявлення факту самовільного підключення).

Згідно п. 3.5. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 5 (самовільне підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку), 6 пункту 3.1 Методики, добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулою (2.7) Методики.

Таким чином, правовідносини сторін випливають з договірних відносин щодо постачання відповідачем електричної енергії до квартири позивача - споживача цієї енергії, а тому обов'язок відшкодувати шкоду (збитки) слід пов'язувати з невиконанням або неналежним виконанням договірних зобов'язань між споживачем та енергопостачальником, оскільки шкода, завдана порушенням договірних зобов'язань, може відшкодовуватися за нормами позадоговірних відносин тільки у випадках, прямо передбачених законом.

Норми ст. 714 ЦК України, ПКЕЕН та Методики не передбачають можливості зменшення розміру збитків, завданих енергопостачальнику розкраданням електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж, залежно від матеріального становища споживача, який допустив порушення ПКЕЕН.

Встановивши обставини вчинення відповідачем порушення ПКЕЕН, суди внаслідок порушення норм матеріального права зменшили розмір збитків на підставі п. 6 ч. 1 ст. 3 ЦК України, яка заявлений спір не вирішує; у порушення вимог ст. 214 ЦПК України неправильно встановили характер спірних правовідносин, не визначилися із правовою нормою, яка підлягає застосуванню до них, а тому рішення судів підлягають скасуванню відповідно до ст. 338 ЦПК України із передачею справи на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 336, 338 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ,

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу публічного акціонерного товариства «Київенерго» задовольнити частково.

Рішення Оболонського районного суду м. Києва від 09 липня 2015 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 19 лютого 2016 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.Д. Луспеник

Судді: В.І. Журавель

О.В. Закропивний

С.Ф. Хопта

С.П. Штелик