Ухвала

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" січня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гаврилової О.В.

при секретарі - Томіленко В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 26 жовтня 2016 року позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено, шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 17.08.2000 року Первомайською с/радою Кіровського району, Автономної Республіки Крим, України, актовий запис № 17 - розірвано.

До суду звернулась відповідач ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення, посилаючись на те, що рішення ухвалено за відсутності відповідача, яка не була вчасно повідомлена про час та місце розгляду справи. Крім того, в матеріалах справи відсутні жодні належні докази того, що сторони не підтримують шлюбних стосунків, оскільки сторони на даний час ведуть спільне господарство, утримують житловий будинок та підтримують сімейні стосунки.

Заявник ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилась, подала заяву про розгляд заяви за її відсутності, в якій просила відмовити в задоволені її заяви про перегляд заочного рішення, посилаючись на відсутність підстав для примирення та збереження сім'ї.

Позивач ОСОБА_2 в судове засідання не з'явився, подав заяву про розгляд заяви за його відсутності, просив відмовити в задоволені заяви про перегляд судового рішення.

Суд, вивчивши матеріали цивільної справи та доводи заяви, вважає, що заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного розгляду справи.

Таким чином, лише сукупність зазначених обставин є підставою для скасування заочного рішення в порядку ст. 232 ЦПК України.

Згідно п. 1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Як убачається з матеріалів справи, судові повістки про виклик в судові засідання, направлені на адресу зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_1, вручені їй особисто, що підтверджується зворотними поштовими повідомленнями (а.с.21,26).

Отже, відповідач ОСОБА_1 належним чином була повідомлена про місце та час проведення судових засідань.

Крім того, як убачається із заяв сторін, вони просять відмовити в задоволені заяви про перегляд заочного рішення, наміру збереження сім'ї не мають.

З наведеного, суд дійшов висновку про відсутність передбачених ч. 1 ст. 232 ЦПК України підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Згідно ч. 4 ст. 231 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі через Дніпровського районного суду м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя