Справа №642/484/17-ц
Провадження №2/642/633/17
У Х В А Л А

03 лютого 2017 року м. Харків

Суддя Ленінського районного суду м. Харкова Скляренко С.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з зазначеною позовною заявою, в якій просить визнати за нею в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, померлої 18 квітня 2015 р., право власності на спадкове майно, а саме 18/100 часток домоволодіння у м. Харкові по вул. Андріївській, 10, загальною площею 65,2 кв. м., житловою площею 41,2 кв. м., а саме цокольний поверх літ. «Ац» загальною площею 32.0 кв. м., що складається з приміщень «1-І» тамбур 1,8 кв. м. «1-1» кухня 6,6 кв. м, «1-2» кухня 7,9 кв. м, «1-3» житлова 15,7 кв. м, 1-й поверх літ «А-1» загальною площею 33,2 кв. м., що складається з приміщень «1-ІІ» сіни 7,7 кв. м, «1-5» житлова 9,1 кв. м, «1-6» житлова 16,4 кв. м. та огорожі № 5 та № 9.

Згідно ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст.ст.119-120 ЦПК України позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) імя позивача і відповідача, їх місце проживання, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання (ч. 3 ст. 119 ЦПК України).

Також до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору (ч. 5 ст. 119 ЦПК України).

Відповідно до ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Дана позовна заява підлягає залишенню без руху з тієї підстави, що вона подана без дотримання вимог п. п. 5-6 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, а саме: не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, зокрема посилання позивача на те, що вона доглядала спадкодавця ОСОБА_5 до дня її смерті в будинку №10 по вул.. Андріївській в м. Харкові, за власний рахунок поховала її та продовжує утримувати та доглядати за вказаним майном; що ОСОБА_5 користувалася житловими приміщеннями 1-3 і 1-2, допоміжними - 1 та 1-1 в цокольному поверсі буд. «А-1».; що з заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори після смерті ОСОБА_5 ніхто з інших спадкоємців (які також не зазначені в позові) не звертався; що до спадкового майна 18/100 частин входить саме - приміщення «1-І» тамбур 1,8 кв. м. «1-1» кухня 6,6 кв. м, «1-2» кухня 7,9 кв. м, «1-3» житлова 15,7 кв. м, 1-й поверх літ «А-1» загальною площею 33,2 кв. м., що складається з приміщень «1-ІІ» сіни 7,7 кв. м, «1-5» житлова 9,1 кв. м, «1-6» житлова 16,4 кв. м. та огорожі № 5 та № 9; що самочинно збудовані приміщення, які зазначені у технічному паспорті від 21.04.2016, належать іншим співвласникам або підстави для звільнення від доказування зазначених обставин.

Згідно п. 10 постанови №6 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 «Про практику застосування судами ст.. 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва), розташовані на земельній ділянці поряд із житловим будинком господарсько-побутові будівлі й споруди: сараї, гаражі, літні кухні тощо відповідно до положень статей 186, 381 ЦК є приналежністю головної речі (будинку). У зв'язку із цим положення частини п'ятої статті 376 ЦК не є підставою для визнання за власником такого житлового будинку самостійного права власності на самочинно побудовані господарсько-побутові будівлі й споруди, що були зведені після набуття ним права власності на будинок чи садибу. Прийняття в експлуатацію таких об'єктів нерухомості має здійснюватися відповідною інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у спосіб, визначений Порядком прийняття в експлуатацію індивідуальних (садибних) житлових будинків, садових, дачних будинків, господарських (присадибних) будівель і споруд, прибудов до них, громадських будинків I та II категорії складності, які збудовані без дозволу на виконання будівельних робіт і проведення технічного обстеження їх будівельних конструкцій та інженерних мереж, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України від 24 червня 2011 року № 91.

Враховуючи, що позивачем не доданий до позову технічний паспорт від 21.04.2016, на який вона посилається в тексті позову, а згідно довідки КП «Харківське міське БТІ» від 16.05.2016 самочинні обєкти наявні, суду незрозуміло, чи є зазначені у прохальній частині позову приміщення самочинно збудованими. Якщо серед заявлених у прохальній частині позову є такі, у відповідності з п. 10 постанови №6 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012 «Про практику застосування судами ст.. 376 ЦК України (про правовий режим самочинного будівництва)» повинно бути зазначено про обставини звернення позивача до Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю Харківської міської ради щодо прийняття їх в експлуатацію.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119 та 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.57, 64, 119, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Харківської міської ради, треті особи: ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків два дні з моменту отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.О. Скляренко