Справа № 426/645/17
УХВАЛА

23 січня 2017 року , м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Осіпенко Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування,

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить звільнити її від сплати судових витрат та визнати за нею право власності на 1/3 частку квартири, розташованої в м. Луганськ, городок ПархоменкоАДРЕСА_1 та на квартиру, розташовану в АДРЕСА_2, як на майно, отримане нею у порядку спадкування за законом після смерті її матері ОСОБА_2, померлої 15.02.2012 р.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити: ціну позову щодо вимог майнового характеру. Відповідно до вимог ст. 80 ЦПК України, ціна позову повинна дорівнювати дійсній вартості майна на цей час.

Суддею встановлено, що позов не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України та має наступні недоліки, а саме: - позивачем в позові не встановлена ціна позову, жодних доказів ринкової вартості майна до позову позивачем не долучено. Оскільки позивачем заявляються вимоги майнового характеру про визнання права власності на 1/3 частку квартири та на квартиру, то ціна позову повинна визначатися, виходячи із дійсної вартості майна на момент звернення з позовом до суду. В даному випадку судовий збір повинен бути сплачений у розмірі 1 % від вартості майна на день звернення з позовом до суду, однак не менше 640 (шістсот сорок) грн. 00 коп.

Оскільки жодних документів, що підверджують дійсну вартість майна на момент звернення з позовом до суду позивачем до позову не надано, суд позбавлений можливості перевірити в якому розмірі повинен бути сплачений судовий збір.

В позовній заяві позивач просить звільнити її від сплати судового збору посилаючись на те, що вона є внутрішньо переміщеної особою з зони проведення антитерористичної операції, на даний час не працює, оскільки доглядає доньку до досягнення нею трирічного віку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та немає можливості сплатити судовий збір через скрутний майновий стан.

Зазначаємо, що порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має дотримуватись цих норм процесуального закону. Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статями 3,5 Закону України «Про судовий збір»(далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частин першої, третьої статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, фактичною підставою для звільнення належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи або звільнення від сплати судового збору є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п. 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зістаттею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається з поданої позивачем заяви, підставою для відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви, є скрутне матеріальне становище ОСОБА_1, викликане через те, що вона є внутрішньо переміщеної особою з зони проведення антитерористичної операції, на даний час не працює, оскільки доглядає доньку до досягнення нею трирічного віку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та немає можливості сплатити судовий збір через скрутний майновий стан.

Позивачем було надано до позову копію довідки від 23.02.2015 року за № НОМЕР_1, з якої вбачається, що дійсно позивач ОСОБА_1 є особою переміщеною з тимчасово окупованої території України.

Позивачем на підтвердження свого матеріального стану було надано лише довідку про взяття на облік особи, яка переміщується з тимчасово окупованої території України або району проведення антитерористичної операції, однак вказана довідка не є підтвердженням майнового стану особу, оскільки підтверджує зовсім інші обставини, а саме про переміщення особи.

Сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні підтвердження щодо неможливості сплати

судового збору. Такими підтвердженнями можуть бути належні документи про рівень доходу позивача з державної податкової інспекції; довідка з Управління праці та соціального захисту населення, тощо.

Також зазначаємо, що позивачем на підтвердження обставин про матеріальне становище, а саме на підтвердження посилань про те, що вона на даний час не працює та доглядає доньку до досягнення нею трирічного віку ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, не надано жодного документу.

На підставі встановленого, у звязку з відсутністю належних документів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища позивача, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення заяви про звільнення позивача від сплати судового збору.

Оскільки жодних документів, що підверджують дійсну вартість майна на момент звернення з позовом до суду позивачем до позову не надано, суд позбавлений можливості перевірити в якому розмірі повинен бути сплачений судовий збір та від якого розміру суд своєю ухвалою може звільнити сторону від оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи.

Тому, з урахуванням вищевикладеного та вищезазначених положень ЦПК України щодо вимог до позовної заяви та вимог Закону України «Про судовий збір», позивачеві необхідно виправити недоліки позовної заяви, а саме, надати до суду документи на підтвердження сплати судового збору.

Відповідно до ч.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17.10.2014 року №10, в разі якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обовязковою, то наслідком недотриманні цієї умови є залишення позовної заяви без руху.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Керуючись ст. 82, 119, ч. 1 ст.121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

ухвалив:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Луганської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування, залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви пять днів з дня отримання копії ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Осіпенко