Справа №2-148/11
Провадження №2п/200/272/16
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2017 року Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська

в складі: головуючого судді - Шевцової Т.В.

при секретарі Южаковій В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Дніпропетровська заяву відповідача про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про знесення самочинного будівництва,

В С Т А Н О В И В:

09 квітня 2013 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про знесення самочинного будівництва, винесено заочне рішення суду, яким задоволено позовні вимоги позивачів.

30 грудня 2016 року до суду надійшла заява відповідача про перегляд заочного рішення по вказаній цивільній справі.

В обґрунтування заяви посилається на те, що копію заочного рішення суду вона отримала 28.12.2016 року, з ним не згодна, оскільки суд протиправно розглянув справу у її відсутність, за наявності поданої нею заяви про відкладення розгляду справи, судом невірно вказано статус сторін та найменування позову, оскільки її позов був зустрічним, а не первісним, на момент постановлення рішення прибудови до будинку не підлягали узаконенню, тому не підлягають знесенню. Суд протиправно зазначив у рішенні, що дійсним землекористувачем земельної ділянки є сімя ОСОБА_3.

Вивчивши заяву про перегляд заочного рішення суду, дослідивши матеріали цивільної справи, суд вважає, що заява не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Відповідно до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтею 231 ЦПК України встановлено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

В силу ст.60 ЦПК України доказування покладається на сторін, за ст.ст.10, 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності процесу.

Відповідно до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Статтею 231 ЦПК України встановлено, що у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення або скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідно до ч.2 ст. 228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

В силу ст.60 ЦПК України доказування покладається на сторін, за ст.ст.10, 11 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах диспозитивності та змагальності процесу.

Судом встановлено, що на а.с.187 міститься заява ОСОБА_4 про відкладення розгляду справи у звязку з зайнятістю її представника в іншому процесі. До заяви не було долучено доказів виклику представника в інше судове засідання, у самій заяві не зазначено, у якій справі та у якому суді мав приймати участь представник. До заяви про перегляд заочного рішення суду таких доказів також не представлено.

Згідно ст. 159 ЦПК України у судовому засіданні можуть бути оголошені перерви, тривалість яких визначається відповідно до обставин розгляду справи, що їх викликали.

Згідно ст.169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: 1) неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки; 2) першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому порядку про час і місце судового розгляду, якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними; 3) першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності; 4) якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Викликати позивача або відповідача для особистих пояснень можна і тоді, коли в справі беруть участь їх представники. Згідно ч.2 цієї статті неявка представника в судове засідання без поважних причин або неповідомлення ним про причини неявки не є перешкодою для розгляду справи. За клопотанням сторони та з урахуванням обставин справи суд може відкласти її розгляд. У разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду (ч.3 ст.169 ЦПК України).

Отже, з врахуванням відсутності доказів поважності неявки у судове засідання представника та строків розгляду справи, обставин справи, суд не мав підстав для відкладення розгляду справи та доводи відповідача спростовуються як нормами процесуального права, так і доказами, що містяться у справі.

Також, ухвалою суду 09 квітня 2013 року позовні вимоги ОСОБА_4, яка діє у власних інтересах та інтересах малолітньої ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_1 про визнання права власності залишені без розгляду у звязку із повторною неявкою позивача в суд, тим самим спростовуються доводи відповідача щодо нерозгляду її позовних вимог.

Що стосується заперечень відповідача відносно ініціації нею судового процесу, то слід зазначити, що саме ОСОБА_4 16.05.2006 року подала до суду позовну заяву, з якою не погодились відповідачі, подавши до суду 22.11.2012 року зустрічну позовну заяву.

Отже, судом жодних помилок у статусі сторін та найменуванні позовів не допущено та ці доводи відповідача також спростовані.

Заперечуючи користування позивачами спірною земельною ділянкою, відповідач не зазначала яким чином доводиться ця обставини та яким чином хибність такого висновку впливає на прийняття рішення по справі.

Відповідно до матеріалів цивільної справи на а.с.41-45 міститься технічний паспорт на домоволодіння за адресою: м.Дніпро, пров.Баженова, 47, де визначено перелік майна, яке є самочинним будівництвом, та яке за наслідком розгляду справи постановлено знести, тим самим спростовуються доводи відповідача щодо законної побудови спірного майна.

Що стосується завдання шкоди будинку при виконанні дій зі знесення прибудов та господарських споруд, відповідачем висновку компетентного органу з цього приводу не представлено, а сама відповідач викладає лише свою точку зору, без її обгрунтування, захищаючи таким чином свої права та інтереси.

Враховуючи викладене та встановлені судом обставини, за відсутності доказів та обставин, що мають істотне значення для вірного вирішення справи, доказів поважності неявки у судове засідання позивача та її представника, відсутності обовязку відкладати розгляд справи за неявкою представника, суд вважає заяву відповідача безпідставною та такою, що не підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.228, 231, 232 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

В заяві про перегляд заочного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про знесення самочинного будівництва відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.В.Шевцова