Справа № 368/258/17
провадження № 2-п/368/3/17
УХВАЛА

іменем України

"23" березня 2017 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі: головуючого-судді Шевченко І.І.

при секретарі Гребеневич А.І.

з участю представника заявника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кагарлик справу за заявою ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду від 09 березня 2017 р. у справі № 368/258/17, -

встановив:

заявник просить суд скасувати заочне рішення Кагарлицького районного суду Київської області від 09 березня 2017 року винесеного по справі № 368/258/17 за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, і призначити справу до розгляду в загальному порядку, посилаючись на те, що 9 березня 2017 року Кагарлицьким районним судом Київської області було винесено рішення по цивільній справі за позовом

Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, яким стягнуто з відповідача на користь ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» заборгованість за кредитним договором в сумі 58 774 грн. 28 коп. та судові витрати в сумі 1600 грн.

Однак, з даним заочним рішенням вона не погоджується, оскільки повістку про виклик до суду та позовну заяву не отримувала і в поштовому повідомленні про отримання повістки не розписувалася, а тому була позбавлена права на захист своїх інтересів під час розгляду даної справи.

Відповідно до ст.. 232 ЦПК України - "заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи".

Заявник та її представник подану заяву підтримали.

Представник позивача в особі ПАТ КБ «Приватбанк» в судове засідання не зявився, подавши письмові пояснення, з яких вбачається, що просили залишити заяву без задоволення з наступних підстав. Згідно зі ст. 228 ЦПК, заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення. Також доречно зауважити, що відповідачу надано ряд прав та обов'язків. Зокрема (ст. 128, 131 ЦПК України): після одержання копій ухвали про відкриття провадження у справі і позовної заяви відповідач має право подати суду письмове заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують його заперечення. Сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Взагалі редакція п. З ч. 2 ст. 229 ЦПК України дозволяє зробити висновок, що для скасування заочного рішення потрібно не тільки поважність причин неявки відповідача, але й додатково і поважність причин неповідомлення суду про неможливість з'явитись в судове засідання. Відповідач не подавав а ні клопотань, а ні заперечень та не просив відкласти розгляд справи за поважністю причини не прибуття на призначені дати судового розгляду. Таким чином, не може бути підставою для скасування заочного рішення посилання відповідача на докази, які були у справі, оскільки вони вже були оцінені судом при ухваленні заочного рішення. Для скасування заочного рішення потрібно, щоб докази були новими (не досліджувались судом при ухваленні заочного рішення) та мали істотне значення для правильного вирішення справи. В той же час в ЦПК України чітко врегульовано порядок подачі доказів. Так, згідно зі ст. 131 сторони зобов'язані подати свої докази суду до або під час попереднього судового засідання у справі, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням даної вимоги, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Враховуючи сказане, можна зробити висновок, що відповідач, посилаючись на докази, якими обґрунтовуються заперечення, повинен вказати не тільки на нові докази, але й навести поважні причини, чому такі докази не були подані до початку розгляду справи по суті. І тільки за одночасної наявності названих процесуальних і матеріальних обставин суд може скасувати заочне рішення.

Суд, вислухавши заявника та її представника, переглянувши матеріали, вважає, що заява підлягає до задоволення з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, заочним рішенням Кагарлицьким районного суду Київської області від 09 березня 2017 року було стягнуто із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» заборгованість у розмірі 58 774 грн. 28 коп. за кредитним договором № б/н від 12.05.2009 року, яка складається з наступного: 5941,60 грн. - заборгованість за кредитом; 46363,72 грн. - заборгованість по процентам за користування кредитом; 3193,99 грн. - заборгованість за пенею та комісією; а також штрафи відповідно до пункту 8.6 Умов та правил надання банківських послуг: 500,00 грн. - штраф (фіксована частина), 2774,97 грн. - штраф (процентна складова) та витрати по сплаті судового збору в сумі 1600 грн. 00 коп., а всього 60 374 грн. 28 коп.

Відповідно до роз'яснень, даних у п.30 постанови Пленум Верховного Суду України, від 12.06.2009, № 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня одержання його копії, з дотриманням судом вимог статей 228 - 232 ЦПК. Суд скасовує заочне рішення, якщо визнає, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що відповідач не прибув у судове засідання з поважних причин, оскільки не отримував повістки та позовної заяви. Крім того, ОСОБА_2 при постановленні заочного рішення була позбавлена надати суду докази, якими обґрунтовує свої заперечення.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Керуючись ст. 231 ЦПК України, суд,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Кагарлицького районного суду від 09 березня 2017 р. у справі № 368/258/17, - задовольнити.

Скасувати заочне рішення від 09 березня 2017 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Призначити дану справу до розгляду на 06 квітня 2017 року на 09 год. 00 хв.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.І. Шевченко