№ 637/1361/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 січня 2017 року Шевченківський районний суд Харківської області в складі:

гол-чого судді Стеганцова С.М.,

при секретарі Реуцькій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в селищі Шевченкове цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Борівської сільської ради Шевченківського району Харківської області про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з вищезазначеною позовною заявою та просить встановити факт, що ОСОБА_2 дійсно є матірю позивача, а також продовжити строк позивачу по справі для прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2, померлої 03 квітня 2006 року.

В обґрунтування позовних вимог пояснює, що 03 квітня 2006 року померла її мати ОСОБА_2, після смерті якої залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки на території Борівської сільської ради Шевченківського району Харківської області.

При зверненні до Шевченківської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини, позивач отримав відмову у звязку з пропущенням строку для прийняття спадщини.

Позивач не може належним чином оформити спадщину після смерті матері, оскільки пропустила передбачений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини.

При зверненні до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, їй було відмовлено, так як не можливо встановити родинний звязок між нею та матірю ОСОБА_2, у звязку з розбіжністю у зазначенні прізвища матері в офіційних документах. Представник позивача по справі у судовому засіданні позовні вимоги підтримала та наполягала на задоволенні позову.

Представник відповідача по справі Борівської сільської ради Шевченківського району Харківської області у судове засідання не зявився, надавши до суду письмову заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с.28).

Суд, перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення представника позивача, вважає, що позовні вимоги позивача підлягають задоволенню з наступних підстав:

Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно свідоцтва про народження позивача по справі серії ІІ-ШК № 472595 від 17.03.1970 року батьками останньої зазначено: російською мовою «Аверин Николай Сергеевич» та « Кретунина Анна Яковлевна» (а.с.8).

У свідоцтві про укладення шлюбу померлої матері позивача з гр.-м ОСОБА_3, який було зареєстровано 21 листопада 1957 року (а.с.8), останній було присвоєно прізвище «Башкатова».

Зміна прізвища позивача по справі з «Аверіної» на « Слязіну» підтверджується довідкою про укладення шлюбу № 381 відділу РАЦС адміністрації муніципального району «Місто Валуйки та Валуйський район» Бєлгородської області в матеріалах справи (а.с.9), копією свідоцтва про розірвання шлюбу серії ІІ-ВЛ № 310907 від 12.04.1988 року, у якому позивач залишила прізвище «Сопіна» (а.с.10), а також копією свідоцтва про укладення шлюбу серії ІІІ-ВЛ № 318610 від 09.07.1988 року, у якому зазначено зміну прізвища позивача з «Сопіної» на «Слязіну» (а.с.11).

03 квітня 2006 року померла мати позивача по справі ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ВЛ № 058469 від 03.04.2006 року (а.с.12).

Після смерті ОСОБА_2 залишилося спадкове майно у вигляді земельної ділянки № 298 площею 7,8979 га з кадастровим № :02:001:0048 на території Борівської сільської ради Шевченківського району Харківської області згідно Державного акту на право власності на землю серії ХР № 022563, виданого на підставі розпорядження голови Шевченківської районної державної адміністрації від 08.02.2005 року № 27 та зареєстрованого 12.02.2005 року за № 389 (а.с.13).

До дня свої смерті ОСОБА_2 проживала зі своїм співмешканцем (батьком позивача по справі) ОСОБА_4, що підтверджується довідкою Борівської сільської ради від 25.11.2014 року № 514/02-29 (а.с.20).

25 лютого 2010 року батько позивача по справі ОСОБА_4 помер.

Позивач по справі 03 грудня 2014 року отримала свідоцтво про право на спадщину за законом після смерті батька ОСОБА_4 (а.с.36).

При зверненні до Шевченківської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини після смерті матері, позивач отримала відмову у звязку з пропущенням строку для прийняття спадщини, що підтверджується листом від 23.01.2015 року № 29/02-14 Шевченківської держнотконтори (а.с.21).

У свідоцтві про укладення шлюбу матері позивачки ОСОБА_2 з гр.-м ОСОБА_3, який було зареєстровано 21 листопада 1957 року (а.с.8), останній було присвоєно прізвище «Башкатова», дошлюбне прізвище російською мовою «Кретынина» .

Позивач народилася вже після укладення даного шлюбу 22 квітня 1965 року і прізвище матері мало бути зазначено «Башкатова», проте у свідоцтві про народження позивача в графі «мати» зазначено прізвище матері російською «Кретунина» (а.с.8), що навіть не співпадає з дошлюбним прізвищем ОСОБА_2

Внаслідок цього, позивач по справі не має можливості успадкувати вищевказану земельну ділянку як спадкоємець за законом після смерті матері.

З даного приводу позивач звернулася до суду для визначення додаткового строку для прийняття спадщини, проте їй було відмовлено, так як не можливо встановити родинний звязок між нею та матірю ОСОБА_2, у звязку з розбіжністю у зазначенні прізвища матері в офіційних документах (а.с.22).

Шевченківським районним судом Харківської області було направлено запит про надання витягу зі Спадкового реєстру щодо померлої ОСОБА_2 до Печенізької державної нотаріальної контори Харківської області (а.с.31).

Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру щодо померлої, спадкових справ після її смерті не заводилося, заповіти не посвідчувалися (а.с.38-40).

Шевченківським районним судом Харківської області було направлено запит про надання витягу зі Спадкового реєстру щодо померлого ОСОБА_4 до Печенізької державної нотаріальної контори Харківської області (а.с.32).

Згідно інформаційних довідок зі Спадкового реєстру щодо померлого, заповіти від його імені - не посвідчувалися. Проте після смерті останнього Шевченківською держнотконторою Харківської області 11 квітня 2011 року було заведено спадкову справу № 40/2011 (а.с.35-37).

Позивач не може належним чином оформити спадщину, оскільки пропустила передбачений законодавством строк для подання заяви про прийняття спадщини. Причиною такого пропущення строку позивач вказала незнання відсутності реєстрації шлюбу між батьками.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Свідок по справі ОСОБА_5 у судовому засіданні зазначила, що добре знала померлу ОСОБА_2 та її співмешканця ОСОБА_4, підтвердила той факт, що гр-ка ОСОБА_1 являється рідною донькою останніх, а також той факт, що ОСОБА_6 та ОСОБА_7 (ОСОБА_2Я.) є однією і тією ж особою.

Свідок по справі ОСОБА_8, який доводиться рідним братом померлого ОСОБА_4, у судовому засіданні зазначив, що добре знає позивача, так як остання являється донькою його брата та померлої ОСОБА_2. Крім того підтвердив ту обставину, що ОСОБА_4 та ОСОБА_2 проживали разом до дня смерті останньої.

Суд вважає, що встановлення факту родинних відносин має для позивача важливе значення, а саме це потрібне для належного оформлення спадщини після смерті матері.

Відповідно до ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно зі ст. 1218 Цивільного кодексу України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Статтею 1268 Цивільного кодексу України встановлено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

В пункті 208 Інструкції про порядок здійснення нотаріальних дій нотаріусами України вказано, що прийняття спадщини може мати місце щодо всього спадкового майна. Спадкоємець не вправі прийняти одну частину спадщини, а від іншої частини відмовитись. Спадкоємець, який прийняв частину спадщини вважається таким, що прийняв усю спадщину.

Тому прийнявши спадщину після смерті батька, вважається, що позивач прийняла всю спадщину.

Частина 5 статті 1268 ЦК України встановлює, що незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Строк звернення до суду позивачем не був пропущений, так як позивачка дізналася про порушене свое право лише 23.01.2015 року з відповіді нотаріуса (а.с.21), що її померлий батько ОСОБА_4, спадщину після смерті матері позивачки не прийняв так як вони не були одружені хоча постійно проживав вмісті з нею після народження позивачки і позивачка про те, що її батьки не були одружені нічого не знала, так як все життя важала, що вони одружені.

Враховуючи вищевикладене суд вважає, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини з поважної причини, так як не знала і не могла здогадуватися, що її рідні батьки не перебували в шлюбі, тому суд визначає позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.

Зазначене підтверджується в суді як поясненнями позивачки, свідченнями свідків, так і матеріалами справи.

На підставі викладеного, враховуючи, що факт родинних відносин позивачки і її матері підтверджується, позивач є спадкоємцем за законом, суд вважає позовну заяву задовольнити та визначити позивачу додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 212, 214-215, 256-259 ЦПК України,

ст. ст. 1261, 1218, 1268, 1272 ЦК України

в и р і ш и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_2, померла 03 квітня 2006 року є матірю ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Надати ОСОБА_1 додатковий двохмісячний строк для прийняття спадщини, яка лишилася після смерті її матері ОСОБА_2, померлої 03 квітня 2006 року.

Початком перебігу строку вважати день набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні, протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Шевченківського

районного суду ОСОБА_9