Головуючий в І інстанції Потапенко А.В.
Єдиний унікальний № 374/10/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2017 року м. Ржищів

Ржищівський міський суд Київської обалсті у складі:

головуючого - судді Потапенка А.В.,

за участі секретаря - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог - Ржищівська міська державна нотаріальна контора, про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

13 січня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із зазначеним вище позовом, посилаючись на те, що її батько ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_2 Після його смерті відкрилася спадщина на житловий будинок по АДРЕСА_1 Після смерті батька вона є спадкоємцем першої черги за законом. Інші спадкоємці першої черги на дану спадщину не претендують. В установлений законом шестимісячний термін вона не звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, у зв'язку з тим, що весь час доглядала свою тяжко хвору матір ОСОБА_2 та бабусю ОСОБА_7, яка є інвалідом І групи і дуже хворіє. Звернувшись до Ржищівської міської державної нотаріальної контори (далі - Ржищівська МДНК) з питанням щодо оформлення спадщини, вона отримала лист № 602/01-16 від 15 листопада 2016 року, у якому вказано про неможливість видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки пропущено шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. При цьому роз'яснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.

Враховуючи викладене вище, позивач, посилаючись на ст. 1261, 1269, 1270,1272 ЦК України, просила визначити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не з'явилась, подавши заяву, у якій позовні вимоги підтримувала та просила розглядати справу без її участі.

Відповідачі ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 у судове засідання не з'явились, подали заяви про розгляд справи без їхньої участі.

Представник Ржищівської МДНК у судове засідання не прибув, надав до суду заяву, в якій проти позову не заперечує, просив розглядати справу без участі представника.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно свідоцтва про народження, серії НОМЕР_1 від 18 листопада 1987 року встановлено, що ОСОБА_8 народилась ІНФОРМАЦІЯ_1, її батьком є ОСОБА_6 (а.с.7) 23 липня 2015 року ОСОБА_8 зареєструвала шлюб з ОСОБА_9, після одруження взяла прізвище - ОСОБА_9 (а.с.7 а).

Згідно свідоцтва про смерть, серії НОМЕР_2 від 3 квітня 2015 року, виданого відділом ДРАЦС реєстраційної служби Ржищівського МУЮ в Київській області, встановлено, що ОСОБА_6 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 (а.с. 8).

Отже, позивач є спадкоємцем першої черги після смерті свого батька ОСОБА_6

Судом встановлено що після смерті ОСОБА_6 відкрилась спадщина на житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_2 що підтверджується письмовими доказами по справі: копією договору купівлі-продажу. від 31 серпня 1989 року (а.с.10-11); копією рішення про присвоєння поштової адреси нерухомому майну ОСОБА_6 (а.с.12) копією витягу з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності № 33480963 від 11 лютого 2015 року (а.с. 13); копією рішення про внесення змін до запису Державного реєстру речових прав на нерухоме майно № 19471244 від 19 лютого 2015 року (а.с.14); копією свідоцтва про право власності на нерухоме майно № НОМЕР_3 від 19 лютого 2015 року (а.с.15).

Земельні ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування житлового будинку та для ведення особистого селянського господарства були подаровані ОСОБА_6 ОСОБА_8, що підтверджується договорами дарування земельних ділянок та витягами з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності (а.с. 16,17,18,19).

Відповідно до поданих позивачем копій документів: медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_2, результатів досліджень встановлено, що ОСОБА_2 періодично перебувала на лікуванні в КЗ КОР Київська обласна клінічна лікарня"(а.с. 20 -29).

Згідно посвідчення , серії НОМЕР_4 встановлено, що ОСОБА_7 є інвалідом І групи (а.с.31)

Відповідно до поданий позивачем копій документів: медичної картки амбулаторного хворого ОСОБА_7, виписок із медичних карт стаціонарного хворого ОСОБА_7, результатів досліджень лікарем встановлено, що остання хворіє, часто перебуває на лікуванні, діагноз: атеросклеротичний кардіосклероз ГБ - 2 ст., церебральний атеросклероз 2 ст. (а.с. 32-42).

Згідно зі ст. 1216 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщина) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Згідно ст. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Відповідно до ч.1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивач протягом встановленого законодавством строку не звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини, що підтверджується письмовим доказом по справі: лист № 602/01-16 від 15 листопада 2016 Ржищівської міської державної нотаріальної контори (а.с. 9).

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 постанови Пленуму Верховного Суду України "Про судову практику у справах про спадкування" № 7 від 30 травня 2008 року визначено, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Пунктом 23 вказаної вище постанови роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом було встановлено, що позивач не подала заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в установлений законом строк з поважних причин, оскільки доглядала хвору матір та бабусю. На думку суду ці обставини можна вважати об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця.

Враховуючи викладене вище, суд приходить до висновку, що позивач ОСОБА_1 з поважних причин пропустила шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті свого батька ОСОБА_6 до Ржищівської МДНК, тому є підстави для визначення строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст. ст. 1216-1218, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 57-59, 60, 213-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1, - задовольнити в повному обсязі.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_6, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3, строком два місяці з часу набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не було скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Ржищівський міський суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя