Справа № 461/6872/16-ц
Провадження № 2/461/319/17
УХВАЛА

16.01.2017 року м. Львів

Галицький районний суд м. Львова у складі:

головуючого судді Зубачик Н.Б.,

секретаря судових засідань ОСОБА_1,

за участю:

позивача ОСОБА_2,

представників позивача ОСОБА_3, ОСОБА_4,

представника відповідача ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Львові клопотання представника позивача ОСОБА_4 про призначення судової психологічної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до Приватного акціонерного товариства «Телерадіокомпанія Люкс» про захист честі, гідності та ділової репутації

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом, в якому просить визнати недостовірною та такою, що принижує ділову репутацію ОСОБА_2, інформацію, що була поширена ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс» (ЄДРОПУ 20765851) 09.08.2016р. у телевізійній передачі «ЦРУ» випуск під назвою «Чорні нотаріуси»: як вони обкрадають країну та громадян» випуск о 21 год. 30 хв., а також в мережі Інтернет за наступним посиланням http://24tv.ua/chorni_notariusi_yak_voni_obkradayut_krayinu_ta_gromadyan_n713775, а саме: «...Нотаріальна схема спливла, коли команда ЦРУ розслідувала махінації із бурштиновими землями на Житомирщині...»; «… Львівські студенти Ігор та ОСОБА_5, завдяки діям приватного реєстратора, несподівано для себе за 200 гривень підписали собі і своїм сім'ям купу проблем…»; «...Організовано підписуючи просто за столиком в кафе бланки паперів, зміст яких не усвідомлювали, хлопці групами по десять чоловік прямували через вулицю, до нотаріального кабінету»; «...І коли ми прийшли до нотаріуса, по-перше я не очікував від жінки такого опору і також не очікував таких неприємних фактів, які мені відкрилися під час мого розслідування...»; «… Ми можемо припускати, що нотаріальні дії здійснювались по-черзі, спочатку одним, а потім іншим нотаріусом, щоб уникнути підозри...»; «…Про те агентам стало відомо, що запити слідчих стосовно законності дій, вищезгадані «Бонні і Клайд» Львівського нотаріату вперто ігнорують...»; зобовязати ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс» (ЄДРОПУ 20765851) у місячний строк після набрання рішенням суду законної сили спростувати недостовірну інформацію про ОСОБА_2 розповсюджену 09.08.2016р. у телевізійній передачі «ЦРУ» випуск під назвою «Чорні нотаріуси»: як вони обкрадають країну та громадян» випуск о 21 год. 30 хв., а також в мережі Інтернет за наступним посиланням http://24tv.ua/chorni_notariusi_yak_voni_obkradayut_krayinu_ta_gromadyan_n713775, таким самим способом та шляхом розміщення на офіційному сайті ПрАТ «Телерадіокомпанія Люкс» (ЄДРОПУ 20765851) http://24tv.ua, відповідного спростування наступного змісту: «СПРОСТУВАННЯ Повідомляємо, що поширені 09.08.2016 р. наступні відомості, що стосуються ОСОБА_2: «...Нотаріальна схема спливла, коли команда ЦРУ розслідувала махінації із бурштиновими землями на Житомирщині...» - є недостовірними та такими що не відповідають дійсності; «… Львівські студенти Ігор та ОСОБА_5, завдяки діям приватного реєстратора, несподівано для себе за 200 гривень підписали собі і своїм сім'ям купу проблем…» - є недостовірними та такими що не відповідають дійсності; «...Організовано підписуючи просто за столиком в кафе бланки паперів, зміст яких не усвідомлювали, хлопці групами по десять чоловік прямували через вулицю, до нотаріального кабінету» - є недостовірними та такими, що не відповідають дійсності; «...І коли ми прийшли до нотаріуса, по-перше я не очікував від жінки такого опору і також не очікував таких неприємних фактів, які мені відкрилися під час мого розслідування...» - є недостовірними та такими, що не відповідають дійсності; «… Ми можемо припускати, що нотаріальні дії здійснювались по-черзі, спочатку одним, а потім іншим нотаріусом, щоб уникнути підозри...» - є недостовірними та такими, що не відповідають дійсності; «…Про те агентам стало відомо, що запити слідчих стосовно законності дій, вищезгадані «Бонні і Клайд» Львівського нотаріату вперто ігнорують...» - є недостовірними та такими, що не відповідають дійсності.

Представником позивача подано до суду заяву від 09.12.2016 року про призначення експертизи в порядку, передбаченому ст.143 ЦПК України, в якій просить призначити по справі судову психологічну експертизу, проведення якої доручити Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз; на вирішення експерта поставити наступне питання: Чи є інформація, розповсюджена ПАТ «Телерадіокомпанія Люкс» 09.08.2016р.о 21 год. 30 хв. у телевізійній передачі «ЦРУ» випуск під назвою «Чорні нотаріуси»: як вони обкрадають країну та громадян» за своїм змістом, та з урахуванням назви телепередачі, застосованих при її розповсюдженні способів паралельної подачі відеозображення та звукового супроводу, а також послідовності зміни окремих сюжетів, такою, що сприймається пересічним телеглядачем як доведення до його відома того факту, що приватний нотаріус ОСОБА_2 є одним з так званих «чорних нотаріусів», тобто таким нотаріусом, який зловживає наданими законом повноваженнями для вчинення протиправних дій, в даному випадку обкрадає країну та громадян, оскільки є учасником масштабної і добре організованої схеми щодо заволодіння земельними ділянками у Житомирській області з метою незаконного видобутку бурштину. В обґрунтування вказаної заяви зазначає, що оскільки відповідачем при поширенні інформації, яка є предметом спору, використано певні прийоми психологічного впливу на глядацьку аудиторію, то для зясування тих обставин, які є предметом доказування, необхідні спеціальні знання в галузі психології, що, відповідно до ст. 143 ЦПК України, є підставою для призначення по справі судової психологічної експертизи.

У судовому засіданні позивач та її представник заяву підтримали із підстав, викладених у фабулі такої, просили її задоволити.

Представник відповідача в судовому засіданні проти призначення судової психологічної експертизи заперечив.

Заслухавши думку сторін та дослідивши матеріали справи, суд вважає, що в задоволенні заявленого клопотання про призначення судової психологічної експертизи слід відмовити, виходячи із наступних підстав.

Призначення вказаної експертизи для суду не є обовязковим, згідно вимог ст. 145 ЦПК України, оскільки клопотання про її призначення заявлене не обома сторонами у справі та відповідач заперечує проти задоволення вказаного клопотання позивача.

Як про те розяснено у п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.02.2009 р. №1 «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», при розгляді справ зазначеної категорії суди повинні мати на увазі, що юридичним складом правопорушення, наявність якого може бути підставою для задоволення позову, є сукупність таких обставин: а) поширення інформації, тобто доведення її до відома хоча б одній особі у будь-який спосіб; б) поширена інформація стосується певної фізичної чи юридичної особи, тобто позивача; в) поширення недостовірної інформації, тобто такої, яка не відповідає дійсності; г) поширення інформації, що порушує особисті немайнові права, тобто або завдає шкоди відповідним особистим немайновим благам, або перешкоджає особі повно і своєчасно здійснювати своє особисте немайнове право. При цьому, під поширенням інформації слід розуміти: опублікування її у пресі, передання по радіо, телебаченню чи з використанням інших засобів масової інформації; поширення в мережі Інтернет чи з використанням інших засобів телекомунікаційного зв'язку; викладення в характеристиках, заявах, листах, адресованих іншим особам; повідомлення в публічних виступах, в електронних мережах, а також в іншій формі хоча б одній особі.Недостовірною вважається інформація, яка не відповідає дійсності або викладена неправдиво, тобто містить відомості про події та явища, яких не існувало взагалі або які існували, але відомості про них не відповідають дійсності (неповні або перекручені). Згідно з частиною третьою статті 277 ЦК негативна інформація, поширена про особу, вважається недостовірною, якщо особа, яка її поширила, не доведе протилежного (презумпція добропорядності). Негативною слід вважати інформацію, в якій стверджується про порушення особою, зокрема, норм чинного законодавства, вчинення будь-яких інших дій (наприклад, порушення принципів моралі, загальновизнаних правил співжиття, неетична поведінка в особистому, суспільному чи політичному житті тощо) і яка, на думку позивача, порушує його право на повагу до гідності, честі чи ділової репутації.У п. 19 вказаної Постанови зазначено, що вирішуючи питання про визнання поширеної інформації недостовірною, суди повинні визначати характер такої інформації та з'ясовувати, чи є вона фактичним твердженням, чи оціночним судженням. Відповідно до частини другої статті 47-1 Закону України «Про інформацію» оціночними судженнями, за винятком образи чи наклепу, є висловлювання, які не містять фактичних даних, зокрема критика, оцінка дій, а також висловлювання, що не можуть бути витлумачені як такі, що містять фактичні дані, з огляду на характер використання мовних засобів, зокрема гіпербол, алегорій, сатири. Оціночні судження не підлягають спростуванню та доведенню їх правдивості. Таким чином, відповідно до статті 277 ЦК України не є предметом судового захисту оціночні судження, думки, переконання, критична оцінка певних фактів і недоліків, які, будучи вираженням суб'єктивної думки і поглядів відповідача, не можна перевірити на предмет їх відповідності дійсності (на відміну від перевірки істинності фактів) і спростувати, що відповідає прецедентній судовій практиці Європейського суду з прав людини при тлумаченні положень статті 10 Конвенції.

Зазначені обставини, які стосуються сфери інтелектуальної діяльності людини, встановлюються під час здійснення судом своїх процесуальних функцій.

Судово-психологічну експертизу, яка є окремою формою застосування спеціальних психологічних знань, необхідно проводити у випадках необхідності вирішення наступних груп питань: - питань, повязаних із психічними властивостями й особливостями особи; - питань, що стосуються впливу на психіку різноманітних умов і повязаних з ними станів людини в момент певної події; - питань, повязаних із особливостями перебігу психічних процесів у даної особи. Як про те зазначено в розд. VI Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 08.10.1998 року №53/5 (із змінами і доповненнями), об'єктом психологічної експертизи є психічно здорові особи (підозрюваний, обвинувачений, підсудний, виправданий, засуджений, свідок, потерпілий, позивач, відповідач, малолітні, неповнолітні, дорослого та похилого віку) (п. 6.1). Психологічна експертиза встановлює ті особливості психічної діяльності та такі їх прояви в поведінці особи, які мають юридичне значення та викликають певні правові наслідки (п. 6.3). Основним завданням психологічної експертизи є визначення у підекспертної особи: індивідуально-психологічних особливостей, рис характеру, провідних якостей особистості; мотивотвірних чинників психічного життя і поведінки; емоційних реакцій та станів; закономірностей перебігу психічних процесів, рівня їхнього розвитку та індивідуальних її властивостей (п. 6.4).

Разом із тим, заявлене позивачем для проведення судово-психологічної експертизи питання щодо оприлюднення відеограми, передачі (програми) організації мовлення, стосується не визначення методів та форми можливого психологічного впливу на свідомість і поведінку підекспертних чи виявлення й установлення відповідних ознак у досліджуваному обєкті, а встановлення, чи є розповсюджена у телевізійній передачі відповідачем інформація такою, що сприймається пересічним телеглядачем як факт ототожнення позивача з «чорним нотаріусом», котрий зловживає наданими законом повноваженнями для вчинення протиправних дій (обкрадає країну та громадян, є учасником масштабної і добре організованої схеми щодо заволодіння земельними ділянками у Житомирській області з метою незаконного видобутку бурштину). Себто зазначене питання не належить до питань, для зясування яких необхідні спеціальні знання в галузі психології та судової психології. Низка вказаних обставин підлягають доказуванню в юридичному провадженні, а вирішення зазначеного питання, що являється питанням права та не потребує для його вирішення спеціальних психологічних знань, повністю охоплюється сферою діяльності суду.

Із наведеного вбачається, що у вказаному конкретному випадку при вирішенні поставленого питання експерт неминуче припуститься до вирішення питань правового характеру, питань права, вийшовши за межі питань фактів. Однак, судова експертиза повинна призначатися лише для встановлення даних, які входять у предмет доказування у справі, і не може стосуватися тлумачення і застосування правових норм, адже питання правового характеру повинні вирішуватися самим судом. За змістом вимог процесуального закону обставини справи, які відповідно до законодавства повинні бути підтвердженими певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.

У п. 2 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.1997 №8 «Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах» вказано на неприпустимість призначення експертизи у випадках, коли з'ясування певних обставин не потребує спеціальних знань, а також порушення перед експертом правових питань, вирішення яких віднесено законом до компетенції суду.

Окрім того, висновки експерта-психолога про можливість перебігу певного процесу (сприйняття) слід розглядати як ймовірні. Однак, згідно норм цивільного процесуального закону (ч. 4 ст. 60 ЦПК України; п. 11 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 №14 «Про судове рішення у цивільній справі»), доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Із фабули заявленого клопотання вбачається, що у такій не наведено конкретних обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки й техніки, для зясування яких суду слід було б згідно вимог ст. 143 ЦПК України призначити експертизу.

Відтак, з огляду на зазначене, суд дійшов висновку про відсутність підстав для призначення судової психологічної експертизи у даній справі.

Керуючись ст.ст.143-146, 208-210 ЦПК України, суд

у х в а л и в :

У задоволенні клопотання представника позивача ОСОБА_4 про призначення судової психологічної експертизи відмовити.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя Зубачик Н.Б.