ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/1139/17
провадження № 2/753/2924/17
У Х В А Л А

про залишення заяви без руху

"27" січня 2017 р. Суддя Дарницького районного суду м. Києва Комаревцева Л.В. розглянувши питання про прийняття заяви ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В :

У січні 2017 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Згідно ч. 1 ст. 118 ЦПК України, позов пред'являється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції, де вона реєструється, з дотриманням порядку, встановленого частинами другою і третьою статті 111 цього Кодексу, та не пізніше наступного дня передається визначеному судді.

27 січня 2017 року зазначена заява передана судді Комаревцевій Л.В. у порядку ст. 11-1 ЦПК України.

Позивачка звернулась до Дарницького районного суду м. Києва з вищезазначеною заявою, однак з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України з виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Тобто, зазначена норма визначає право на звернення до суду у випадку наявності спору.

Виходячи з ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статті 119 ЦПК України встановлюють обов'язкові вимоги до змісту та форми позовної заяви, обов'язок дотримання яких покладається на позивача.

Так стаття 119 ЦПК України, визначає, що позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Разом з тим, у порушення вищезазначеної норми процесуального законодавства, враховуючи суть вимог та виходячи зі змісту заяви не зрозуміло до кого саме заявлено позовні вимоги, не визначено процесуальний статус сторін та склад осіб відповідно до ст. 26 ЦПК України, які братимуть участь у справі з зазначенням адреси місцезнаходження та дотриманням вимог ст. 120 ЦПК України. Позивач не вказує ким та яким чином порушено її права, в зв'язку з чим суд позбавлений можливості визначити наявність спору, не зазначає про підстави визначення підсудності справи Дарницькому районному суду м. Києва.

Таким чином, в поданій позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені та ким саме, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачами не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

Разом з цим, позивачем не сплачено судовий збір за звернення до суду. Відповідно до п.2 ч.2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за поданням фізичної особи до суду позовної заяви не майнового характеру сплачується 0.2 розміру мінімальної заробітної плати. Тобто позивачу необхідно сплатити 551 грн. 20 коп. за кожну вимогу не майнового характеру, врахувавши зарахування судового збору до державного бюджету та надати оригінали квитанцій до суду.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_2 про стягнення заборгованості г - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали та попередити, що у разі невиконання ухвали у визначений термін, позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Комаревцева Л.В.