18.01.2017 Справа № 363/1605/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 січня 2017 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Чіркова Г.Є.,

при секретарі Гавриленко Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_1 (ОСОБА_2) до Комунального підприємства житлового і комунального господарства Вишгородської міської ради Київської області про виплату компенсації за листами непрацездатності,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом про виплату компенсації за листами непрацездатності.

Свої вимоги мотивував тим, що після його звільнення з посади маляра 4-го розряду відповідачем не проведено належного розрахунку та виплату допомоги по тимчасовій непрацездатності за лікарняними листами АГЩ №302325 від 07 грудня 2015 року та АГЩ №243434 від 09 грудня 2015 року.

Позивач подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача подала заяву про розгляд справи за її відсутності, проти задоволення позову заперечила, посилаючись на те, що надані підприємству позивачем лікарняні листи не прийняті до розрахунку у звязку з допущеними в них помилками при їх оформленні. Зокрема, в лікарняному листі АГЩ №302325 від 07 грудня 2015 року не повністю зазначено назву підприємства і його адресу та не зазначено причину непрацездатності позивача, а в лікарняному листі АГЩ №243434 від 09 грудня 2015 року міститься відмітка про порушення режиму, однак не зазначено дату його порушення.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як вбачається з матеріалів справи, 06 липня 2015 року на підставі наказу №115 позивача прийнято на посаду маляра 4-го розряду до Комунального підприємства житлового і комунального господарства Вишгородської міської ради Київської області.

17 грудня 2015 року згідно наказу КПЖ і КГ Вишгородської міської ради №234 позивача звільнено із займаної посади з 01 грудня 2015 року у звязку з прогулом без поважних причин згідно п. 4 ст. 40 КЗпП України.

ОСОБА_1 відповідачу надано листи непрацездатності АГЩ №302325 від 07 грудня 2015 року та АГЩ №243434 від 09 грудня 2015 року.

Вказані лікарняні листи не прийняті до розрахунку у звязку з наявними в них помилками при оформленні.

Так, у лікарняному листі АГЩ №302325 від 07 грудня 2015 року не повністю зазначено назву підприємства і його адресу та не зазначено причину непрацездатності позивача, а в лікарняному листі АГЩ №243434 від 09 грудня 2015 року міститься відмітка про порушення режиму, однак не зазначено дату його порушення.

Вказані лікарняні листки повернуто позивачу для виправлення.

19 січня 2016 року КП і ЖКГ Вишгородської міської ради вищезазначені листки непрацездатності отримані без виправлень.

Рішенням Вишгородського районного суду Київської області від 19 лютого 2016 року позов ОСОБА_1 до Комунального підприємства житлового і комунального господарства Вишгородської міської ради про стягнення заборгованості по заробітній платі та стягнення середнього заробітку за час затримки задоволено частково. Стягнуто з КП і ЖКГ Вишгородської міської ради на його користь заборгованість по заробітній платі у розмірі 3 672 грн. 97 коп. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі.

Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Відповідно до частини першої ст. 47 КЗпП України власник або уповноважений ним орган зобовязаний в день звільнення видати працівникові належно оформлену трудову книжку і провести з ним розрахунок у строки, визначені в статті 116 цього Кодексу

Відповідно до вимог ч.1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належить йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.

Згідно ч. 2 ст. 16 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» застраховані особи зобов'язані:

1.надавати страхувальнику, страховику достовірні документи, на підставі яких призначається матеріальне забезпечення та надаються соціальні послуги відповідно до цього Закону;

2.своєчасно повідомляти страхувальника та страховика про обставини, що впливають на умови або зміни розміру матеріального забезпечення та соціальних послуг;

3.знати та виконувати вимоги законодавчих та інших нормативно-правових актів про охорону праці, що стосуються застрахованого, а також додержуватися зобов'язань щодо охорони праці, передбачених колективним договором (угодою, трудовим договором, контрактом) та правилами внутрішнього трудового розпорядку підприємства, установи, організації;

4.у разі настання нещасного випадку або професійного захворювання:

-лікуватися в лікувально-профілактичних закладах або в медичних працівників, з якими Фонд уклав угоди на медичне обслуговування;

-дотримуватися правил поведінки та режиму лікування, визначених лікарями, які його лікують;

-не ухилятися від професійної реабілітації та виконання вказівок, спрямованих на якнайшвидше повернення його до трудової діяльності;

5.дотримуватися режиму, визначеного лікарем на період тимчасової непрацездатності;

6.виконувати інші вимоги, передбачені цим Законом.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 22 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» допомога по тимчасовій непрацездатності надається застрахованій особі у формі матеріального забезпечення, яке повністю або частково компенсує втрату заробітної плати (доходу), у разі настання в неї тимчасової непрацездатності внаслідок захворювання або травми, не пов'язаної з нещасним випадком на виробництві.

Як передбачено ч. 2 ст. 23 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» застраховані особи, які в період отримання допомоги по тимчасовій непрацездатності порушують режим, встановлений для них лікарем, або не з'являються без поважних причин у призначений строк на медичний огляд, у тому числі на лікарсько-консультативну комісію (ЛКК) чи медико-соціальну експертну комісію (МСЕК), втрачають право на цю допомогу з дня допущення порушення на строк, що встановлюється рішенням органу, який призначає допомогу по тимчасовій непрацездатності.

Згідно ч. 1 ст. 31 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування» підставою для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності, по вагітності та пологах є виданий у встановленому порядку листок непрацездатності.

Відтак для призначення допомоги по тимчасовій непрацездатності єдиною і необхідною умовою, що підтверджує юридичний факт наявності права на її отримання, є належним чином виданий та оформлений листок непрацездатності.

Порядок і умови видачі, продовження та обліку, здійснення контролю за правильністю його видачі встановлюються спеціально уповноваженим центральним органом виконавчої влади у сфері охорони здоров'я за погодженням з Фондом соціального страхування з тимчасової втрати працездатності.

Порядок оформлення і видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, регламентується Наказом Міністерства охорони здоров'я від 09.04.2008 року № 189 «Про затвердження Положення про експертизу тимчасової непрацездатності» (далі по тексту - Положення № 189).

Згідно п. 3.2 Положення № 189 організація ЕТН здійснюється відповідно до вимог чинного законодавства, у тому числі Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян, затвердженої МОЗ України від 13.11.2011 року № 455 та Інструкції про порядок заповнення листка непрацездатності, затвердженої МОЗ України від 03.11.2004 року № 532/274/136-ос/1406, зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 17.11.2004 року за № 1456/10055 (далі Інструкція).

Відповідно до п. 1 Інструкції листок непрацездатності (далі - ЛН) - це багатофункціональний документ, який є підставою для звільнення від роботи у зв'язку з непрацездатністю та з матеріальним забезпеченням застрахованої особи в разі тимчасової непрацездатності, вагітності та пологів.

Згідно пп. 3.1 3.5 п. 3 Інструкції частина лицьового боку ЛН видається непрацездатному.

На лицьовій частині ЛН підкреслюється слово "первинний" або "продовження" із зазначенням номера та серії попереднього ЛН у разі його продовження. Чітко вказуються: назва і місцезнаходження закладу охорони здоров'я (повністю), що підтверджуються штампом та печаткою закладу охорони здоров'я "Для листків непрацездатності"; дата видачі ЛН (цифрою вказується число, після чого літерами - назва місяця, цифрою вказується рік), прізвище, ім'я, по батькові непрацездатного (повністю); число повних років (цифрами); стать підкреслюється; місце роботи: назва і місцезнаходження підприємства, установи, організації (повністю).

У графі "Причина непрацездатності:" слід обов'язково підкреслити відповідну причину звільнення від роботи. Пункти 2, 4 виправленню не підлягають.

У графі "Режим:" обов'язково вказати режим, який призначається хворому: стаціонарний, амбулаторний, постільний, домашній, санаторний, вільний тощо.

У графі "Відмітки про порушення режиму:" зазначається дата порушення режиму, що засвідчується підписом лікаря. Види порушень режиму вказуються у графі "Примітка:" з обов'язковим записом у медичній карті амбулаторного чи стаціонарного хворого.

Відповідно до п.п. 4.1 п. 4 інструкції у правому нижньому полі ЛН у графі "Примітка:" лікарем здійснюються такі записи: при порушенні хворим призначеного режиму вказується вид порушення (наприклад, несвоєчасна явка на прийом до лікаря; алкогольне, наркотичне, токсичне сп'яніння під час лікування; вихід на роботу без дозволу лікаря; самовільне залишення закладу охорони здоров'я; виїзд на лікування в іншому закладі охорони здоров'я без відмітки про дозвіл виїзду; відмова від направлення або несвоєчасна явка на МСЕК та ін.).

З матеріалів справи вбачається, що надані позивачем лікарняні листи вказаним вимогам законодавства не відповідають.

У звязку з цим, відповідач правомірно відмовив позивачеві у виплаті компенсації за наданими лікарняними листами.

Відтак підстав для стягнення компенсації за тимчасову втрату працездатності на користь позивача з відповідача по даним листам непрацездатності судом не встановлено.

Таким чином, порушених прав позивача, які б підлягали захистові в цій справі судом не встановлено, а тому в задоволенні позову слід відмовити за недоведеністю та необґрунтованістю.

На підставі викладеного та керуючись статтями 209-215 ЦПК України,

вирішив:

в задоволенні позову відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області протягом 10 днів з дня його проголошення шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Вишгородський районний суд.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя