Справа № 219/3534/16-ц
Провадження №2/219/42/2017
УХВАЛА

06 лютого 2017 р. Артемівський міськрайонний суд Донецької області

в складі головуючого: судді Харченко О.П.,

при секретарі Лісановій М.В.,

з участю позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

представників відповідачки ОСОБА_3, Зубанова І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бахмуті цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_5 та ОСОБА_6 про встановлення факту проживання однією сім'єю чоловіка та жінки без реєстрації шлюбу ,визнання недійсним договору купівлі-продажу нежилого приміщення та визнання майна об'єктами права спільної сумісної власності ,поділ спільно нажитого майна в натурі та стягнення ? частини судових витрат та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_5 до ОСОБА_1 про визнання права особистої приватної власності на нерухоме та рухоме майно, витребування нерухомого та рухомого майна із чужого незаконного володіння, стягнення упущеної вигоди, вартості зіпсованого майна та моральної немайнової шкоди

В С Т А Н О В И В:

Під час розгляду справи представник відповідачки ОСОБА_5 у судовому засіданні заявив відвід судді Харченко О.П. від імені відповідачки на тій підставі, що вона вважає, що суддя має до неї упереджене відношення та разом з позивачем приймає заходи, щоб позбавити її права власності на спірне майно та затягує процес.

ОСОБА_5 . у заяві про відвід вказала , що з моменту звернення ОСОБА_1 до Артемівського міськрайонного суду Донецької області головуючий суддя Харченко О. П. провела 13 (тринадцять) судових засідань, з яких 8 (вісім) судових засідань, а саме: 18.04.2016 р.; 17.05.2016 р.; 03.06.2016р.; 10.06.2016 р.; 08.08.2016 р.; 30.08.2016 р.; 23.12.2016 р. здійснювалось - без фіксування судового процесу технічними засобами на програмно - апаратному комплексі «Оберіг», що підтверджується довідками про відсутність записів фонограми на компакт-дисках. Також судове засідання - 09.06.2016 року про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 та об'єднання позовних заяв проводиться зовсім без фіксування судового процесу технічним засобами на програмно - апаратному комплексі «Оберіг», що підтверджується відсутністю довідки про відсутність записів фонограми на компакт- диску та журналу судового засідання.

Проведення судових засідань без фіксування технічними засобами на думку відповідачки свідчить про порушення головуючим суддею частини 1 статті 197 Цивільного процесуального кодексу України та Інструкції про порядок роботи з технічними засобами фіксування судового процесу (судового засідання) затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 20.09.2012 № 108.

Під час проведення судових засідань без фіксування технічними засобами, головуючим суддею було проведено попереднє судове засідання (03.06.2016 р), постановлені ухвали про забезпечення позову (18.04.2016 р., 30.08.2016р.), вирішення питання про прийняття зустрічної позовної заяви ОСОБА_5 та об'єднання позовних заяв (09.06.2016 р ), прийняття заяв про уточнення первинних позовних вимог ОСОБА_1 (08.08.2016 р., 19.09.2016 р.), що свідчить на її думку про порушення права сторін на гласність судового процесу, передбаченого статтями І, 5, 6 ЦПК України та ст. 129 Конституції України.

03 червня 2016 року головуючий суддя Харченко О. П. постановив ухвалу про закінчення підготовки до судового розгляду та призначив справу до судового розгляду на 10.06.2016 року о 13-00 годині (а. с. 110 Том справи - 1).

Як вважає відповідачка , головуючий суддя Харченко О. П., діючи в інтересах позивача ОСОБА_1 та в супереч вимогам частини 2 статті 31 ЦПК України в частині «До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову», приймає його заяву про уточнення первинних позовних вимог від 13.09.2016 року (а. с. 213-228 Том справи - 1), якою позивач ОСОБА_1 змінює предмет та підставу первинного позову, а саме: просить суд визнати недійсним договір купівлі-продажу нежилого приміщення та залучає до справи нового співвідповідача. При цьому головуючий суддя не враховує те, що ухвалою від 03.06.2016 року суд вже вирішив питання про склад осіб, які беруть участь у справі та уточнив позовні вимоги позивача. На думку відповідачки аналогічні, явно упереджені процесуальні дії, головуючого судді Харченко О. П. вбачаються під час постановлення ухвали про забезпечення доказів в с/з - 23.11.2016 року. (а. с. 185 Том справи - 2).

Також відповідачка вказує ,що постановляючи ухвалу про забезпечення доказів та задовольняючи клопотання представника позивача ОСОБА_7 головуючий суддя не врахував відсутності сплати судового збору, яка в силу ч. 1 ст. 133 ЦПК України обов'язково повинна бути додана до заявленого клопотання та розглянув клопотання про забезпечення доказів та вирішив це питання під час розгляду справи по суті, що є також явним порушенням вимог процесуального закону (ч. 1 п. 15 Постанови ПВСУ № 5 від 12.06.2009 р., ч. 1 ст. 137 ЦПК України).

Відповідачка також вважає, що суддя вийшов за межі норм процесуального закону (ст. ст. 57, 58 ЦПК України, ч. З п. 13 Постанови ПВСУ № 5 від 12.06.2009р.) та постановив ухвалу про забезпечення доказів з порушенням її особистих прав, оскільки зібрав (докази) інформацію та відомості про її особисті права після 03.01.2016 року, що фактично виходить за межі позовних вимог ОСОБА_1 та на її думку не стосується суті спору (предмета та підстави позову), (а. с. 210, 213-216, 219-220, 221-222, 223-233 Том справи -2).

01.02.2017р. апеляційна колегія суддів Апеляційного суду Донецької області встановила та погодилась з її апеляційними доводами щодо порушення головуючим суддею Харченко О. П. норм процесуального закону під час постановлення ухвали про забезпечення доказів.

Відповідачка зазначає, що під час підготовки апеляційної скарги, її представник по довіреності ОСОБА_3 ознайомився з матеріалами цивільної справа № 219/3534/16-ц (провадження 2/219/2094/2016), заява про ознайомлення від 12.12.2016 року (а. с. 207, Том - 2), та після ознайомлення вказав в апеляційної скарзі від 14.12.2016 року про те, що клопотання про забезпечення доказів представника позивача ОСОБА_7 від 23.11.2016 р. знаходиться на аркушах справи 171 - 172 Том справи - 2. Після ознайомлення ним же з матеріалами справи 12.-13.01.2016 р. вбачається, що нумерація аркушів справи чомусь змінилась та клопотання про забезпечення доказів представника позивача ОСОБА_7 від 23.11.2016 р. вже знаходиться на аркушах справи 180 - 181 Том справи - 2, що є як вона вважає явним порушенням пункту 28.20 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 року № 173. При цьому, їй незрозуміло чому відсутній засвідчувальний напис відповідального працівника (особи) апарату суду із зазначенням посади та дати складення напису про виправлення помилок в нумерації справи.

Відповідачка зазначає, що слухання справи 30.08.2016 року не відбулось, але в цей день була постановлена ухвала про забезпечення позову , яку вона отримала 10.12.2016 року, але коли її представник адвокат Зубанов І. О. 31.08.2016 року ознайомлювався з матеріалами справи ,то ухвали про забезпечення позову від 30.08.2016 року в матеріалах справи не було. Це на її думку є явним порушенням пункту 28.20 Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, Апеляційному суді Автономної Республіки Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ затвердженої Наказом Державної судової адміністрації України від 17.12.2013 року № 173.

10 жовтня 2016 року під час судового розгляду справи головуючий суддя - Харченко О. П. надає поради позивачу ОСОБА_1 та його представнику ОСОБА_7 щодо надання суду товарних чеків, паспортів на побутову техніку або інші письмові докази, які підтверджують придбання та наявність майна, яке зазначене ОСОБА_1 в заяві від 08.08.2016 року про уточнення первинної позовної заяви (а. с. 172-178 Том справи - 1), як спільне сумісне набуте майно.

Ці всі вищезазначені обставини викликають у відповідачки ОСОБА_5 на її погляд об'єктивний сумнів неупередженості головуючого судді Харченко Ольги Павлівни у розгляді цієї справи та не можуть відповідати завданням цивільного судочинства як справедливий та неупереджений.

Вивчивши доводи заявленого відводу суд прийшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 20 ЦПК України суддя не може брати участь у розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу) якщо під час попереднього вирішення цієї справи він брав участь у процесі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, секретар судового засідання; він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; він є членом сім'ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім'ї або близький родич цих осіб) сторони або інших осіб, які беруть участь у справі; якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді; було порушено порядок визначення судді для розгляду справи, встановлений частиною третьою статті 11-1 цього Кодексу.

Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 20 Цивільного процесуального кодексу України, «суддя не може брати участі в розгляді справи і підлягає відводу, якщо є обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді»

Згідно з ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23 лютого 2006 року № 3477-ІУ «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського Суду як джерело права».

Відповідно до ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини (Рим, 4 листопада 1950 року), ратифікованої Верховною Радою України 17 липня 1997 року, кожна людина має право на справедливий і відкритий розгляд справи незалежним та безстороннім судом упродовж розумного строку, встановленого законом.

Із практики Європейського суду з прав людини випливає, що важливим питанням є питання довіри, яку суди повинні вселяти в громадськість у демократичному суспільстві (Рішення Європейського суду по справі «Білуха проти України» № 33949/02, § 49,50 від 09.11.2006).

У вказаній справі Європейський суд з прав людини зауважив, що відповідно до усталеної практики Суду наявність безсторонності повинна визначатися за суб'єктивним та об 'єктивним критеріями. Відповідно до суб 'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності.

Заслухавши думку представників відповідачки які наполягали на задоволенні заяві про відвід, пояснення інших учасників судового засідання, які не вважали відвід обґрунтованим та таким, що ґрунтується на законі, суд приходить до висновку, що заявлений відвід судді задоволенню не підлягає за наступними підставами:

Розгляд справи відкладався 17.05.2016 р. - у зв'язку із клопотанням представника відповідачки Зубанова І.О., 03.06.2016 року відбулося призначення справи до розгляду за участі представника відповідачки Зубанова І.О.(є розписка на а.с.91, т.с.1) та подальший розгляд було відкладено у зв'язку з клопотанням ОСОБА_5 про відкладення розгляду(а.с.102 ,т.с.1). 10.06.2016 р. у судове засідання не з'явилась відповідачка ОСОБА_5 та її представники ,через канцелярію суду подали клопотання про виклик свідків (т.с.1, а.с.162) ; 08.08.2016 р. -суд розглянув клопотання про проведення розгляду у режимі відео конференції та постановив ухвалу, бо подальший розгляд справи не був можливим .17.04.2016 року та 30.08.2016 р.- відбулися судові засідання без участі відповідачки, оскільки накладався арешт на спірне майно і до виконання ухвал суду про накладення арешту суд не мав права надсилати дані ухвали відповідачці та її представникам. Після набрання чинності цими ухвалами вони і були надіслані відповідачці до відома згідно вимог закону. Відповідачка оскаржувала вказані ухвали, але її апеляційні скарги були відхилені апеляційним судом. 23.12.2016 р.- судове засідання не відбулося у зв'язку з клопотанням відповідачки про відкладення розгляду (т.с.2,а.с.217).

За таких обставин вбачається, що відповідачка неодноразово не з'являлася до суду, затягуючи розгляд справи, недобросовісно користується своїми процесуальними правами та не виконує покладені на неї процесуальні обов'язки належним чином і при цьому намагається звинуватити суд у неупередженості. При цьому суд зазначає, що як видно із наявних у матеріалах справи відомостях від реєстраційних органів відповідачка ОСОБА_5 знялася з реєстрації за попереднім місцем проживання та вибула в м.Бахмут, але не була зареєстрована за вказаним нею місцем реєстрації і в м. Бахмуті вона не зареєстрована, що створило додаткові труднощі для виклику її до суду(т.с.1,а.с.57,86). Через такі дії відповідачки суд змушений кожного разу передавати відомості щодо часу розгляду справи через її представників.

Відповідачка та її представники помилково вважають, що призначивши справу до розгляду суд розпочав розгляд справи по суті, в той час як згідно закону до початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову. Але у зв'язку із неявкою відповідачки до суду суд не міг розпочати розгляд справи по суті. Судом також враховувалось, що відповідачка подала зустрічну позовну заяву , і тому у справі з'явились раніше невідомі для позивача обставини.

Саме по собі скасування ухвали суду лише з процесуальних порушень ,на яке посилається відповідачка не є законною підставою для задоволення відводу судді, оскільки інші ухвали судді по даній справі не скасовані.

Що стосується зміни нумерації аркушів справи, то суддя не робить особисто нумерацію справи та її опис. До того ж, вказані зміни в нумерації викликані тією обставиною, що матеріали відносно накладення арешту зберігаються окремо від справи і лише після виконання арешту підшиваються у цивільну справу за хронологією . За таких обставин ніяких порушень у діях секретаря судового засідання суд не вбачає, а доводи відповідачки є надуманими. Викладені ОСОБА_5 доводи є лише її припущенням і не доведені, доказів їх наявності суду не надано.

Роз'яснення судді щодо надання суду товарних чеків, паспортів на побутову техніку або інших письмові доказів, які підтверджують придбання та наявність майна, яке зазначене ОСОБА_1 в заяві від 08.08.2016 року про уточнення первинної позовної заяви не може бути підставою для відводу ,оскільки суд роз'яснив про таке право не лише ОСОБА_1 а і іншим учасникам процесу, в тому числі відповідачці за зустрічним позовом, бо суд повинен повідомити учасникам процесу про наслідки не надання доказів щодо викладених у позові обставин.

За таких обставин суддя не має законних підстав задовольнити заявлений відвід судді, оскільки доводи позивача по справі ОСОБА_5. надумані, певною мірою помилкові і не ґрунтуються на законі.

Керуючись ст. ст. 20-25 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Заявлений відповідачкою ОСОБА_5 відвід судді Харченко Ользі Павлівні по даній справі - відхилити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.П. Харченко