Справа № 202/7772/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

25 січня 2017 року Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська в складі головуючого судді Марченко Н.Ю. за участю секретаря судового засідання Герасименка В.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Звернувшись до суду, позивач просить розірвати шлюб, зареєстрований між ним та відповідачем 26 червня 2010 року в Індустріальному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 323, посилаючись на те, що від шлюбу мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя з відповідачем не склалося через різні погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. Влітку 2016 року припинили шлюбні відносини, проживають окремо. Вважає, що примирення між ними неможливе.

У судове засідання позивач не з'явився, надав заяву, в якій позов підтримав та просив справу розглянути в його відсутність.

Відповідач у судове засідання також не з'явилася, надала заяву, в якій просила справу розглянути в її відсутність та змінити їй прізвище на "Киричок".

Суд, дослідивши всі обставини справи та перевіривши їх доказами, приходить до висновку про задоволення позову за наступних підстав:

Відповідно до статті 51 Конституції України, а також статті 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Статтею 56 СК України передбачено право кожного з подружжя припинити шлюбні відносини.

Згідно зі статтею 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їх дітей, що мають суттєве значення.

Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 26 червня 2010 року. Мають малолітню дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Влітку 2016 року сторони припинили шлюбні відносини, проживають окремо, спільного господарства не ведуть, примиритися не бажають.

Отже, виходячи з взаємовідносин між сторонами, дійсних причин позову про розірвання шлюбу, приймаючи до уваги всі обставини життя сторін, категоричне небажання сторін зберегти шлюб, суд вважає, що їх подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б їх інтересам, тому шлюб між сторонами слід розірвати.

Разом із тим, підстави для присвоєння відповідачу відповідно до її заяви прізвища "Киричок" відсутні, оскільки відповідно до ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Як вбачається з копії свідоцтва про шлюб, під час реєстрації шлюбу відповідач змінила своє дошлюбне прізвище "Савченко" на прізвище "Мочалова". Приймаючи до уваги, що відповідач не просила поновити її дошлюбне прізвище "Савченко", прізвище відповідачу після розірвання шлюбу слід залишити "Мочалова". При цьому відповідач не позбавлена права змінити своє прізвище в порядку, визначеному постановою КМУ від 11 липня 2007 року № 915 «Про затвердження Порядку розгляду заяв про зміну імені (прізвища, власного імені, по батькові) фізичної особи».

На підставі ст. ст. 105, 112, 113 СК України, керуючись ст. ст. 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 26 червня 2010 року в Індустріальному відділі державної реєстрації актів цивільного стану Дніпропетровського міського управління юстиції, актовий запис № 323, розірвати.

Прізвище дружині після розірвання шлюбу залишити «Мочалова».

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги через Індустріальний районний суд міста Дніпропетровська протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Н.Ю. Марченко