Провадження № 2/756/955/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 січня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Жука М.В.,

при секретарі Ільченко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи неповнолітні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_4, про встановлення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_7 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 про встановлення порядку користування квартирою.

В обґрунтування позову ОСОБА_7 посилається на те, що він та відповідачі по справі є співвласниками в рівних частках квартири АДРЕСА_1, в якій також зареєстровані неповнолітні ОСОБА_8 та ОСОБА_11, які є дітьми ОСОБА_10 та проживають разом з нею. Спірна квартира має 75,10 кв. м загальної площі та складається з трьох ізольованих кімнат житловою площею 46,9 кв. м відповідно: 11,5 кв. м - кімната обладнана балконом 3 кв. м, 17,5 кв. м - кімната обладнана балконом 3 кв. м, 17,9 кв. м кімната без балкону та підсобні приміщення: кухня, ванна, санвузол, коридор.

Оскільки між сторонами виникають конфлікти щодо порядку користування спірною квартирою, розрахунків за комунальні послуги, ОСОБА_7 просить суд встановити порядок користування квартирою АДРЕСА_1, виділивши в користування йому в користування: кімнату 11,5 кв.м обладнану балконом 3 кв.м, - кімнату 17,5 кв. м обладнану балконом 3 кв. м - в користування ОСОБА_8 та ОСОБА_9, кімнату 17,9 кв. м - відповідачці ОСОБА_10 з дітьми, підсобні приміщення залишити в загальному користуванні.

Під час розгляду справи, ухвалою суду, постановленою в судовому засіданні 22.11.2016 року, до участі у справі у якості третіх особи залучено неповнолітніх ОСОБА_8 та ОСОБА_11, в особі законного представника ОСОБА_10

У судовому засіданні ОСОБА_7 позов підтримав, просив позовні вимоги задовольнити, посилаючись на обставини викладені у позовній заяві.

ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_10 у судовому засіданні при вирішенні справи поклались на розсуд суду.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про відмову в позові, виходячи з наступного.

Судом установлено, що відповідно до свідоцтва про право власності на житло від 03.03.1995 року квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_7 та членам його сім'ї ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 в рівних частках (а.с. 7).

За змістом довідки КК «Центр комунального сервісу Оболонського району м. Києва» за Формою № 3 від 12.08.2016 року № 32918 у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані ОСОБА_7 - власник, ОСОБА_8 - колишня дружина, ОСОБА_9 - син, ОСОБА_10 - дочка, та онуки: ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 8).

Як вбачається з викопіювання з поверхневого плану квартири АДРЕСА_1 її загальна площа 75,10 кв. м, житлова площа 46,9 кв. м, 2 балкони по 3 кв. м, три житлові кімнати розмірами 11,5 кв. м, 17,5 кв. м, 17,9 кв. м, кухня площею 8,0 кв. м, ванної - 2,9 кв. м, вбиральні 1,3 кв. м, коридору 3,9 кв. м (а.с. 9).

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 358 ЦК України право спільної часткової власності здійснюється співвласниками за їхньою згодою. Співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Згідно ч. 3 ст. 358 ЦК України кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності.

Відповідно до ст. 150 ЖК УРСР громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Згідно ч. 1 ст. 156 ЖК УРСР члени сім'ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.

За змістом ст.ст. 47, 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі. Норма жилої площі в Українській РСР встановлюється в розмірі 13,65 квадратного метру на одну особу.

Пункт 53 «Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 р. № 470, передбачає, що жиле приміщення надається громадянам у межах 13,65 квадратного метра жилої площі на одну особу, але не менше рівня середньої забезпеченості громадян жилою площею в даному населеному пункті. Рівень середньої забезпеченості громадян жилою площею в населеному пункті визначається і періодично переглядається виконавчими комітетами обласних, Київської і Севастопольської міських Рад народних депутатів спільно з радами профспілок виходячи з даних статистичної звітності.

Згідно змісту Порядку застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР, затверджених Постановою Виконкому київської міської ради народних депутатів та Президії київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року № 582 в Києві рівень середньої забезпеченості жилою площею на одну особу дорівнює 9 кв. м, а норма жилої площі для визнання особи такою, що потребує поліпшення житлових умов визначається як 7,5 кв. м.

Враховуючи, що у спірній квартирі зареєстровано п'ять осіб, а її жила площа становить 46,9 кв. м встановлення порядку користування цією квартирою призведе до погіршення житлових умов цих осіб, що не допускається.

Крім того, порядок користування спірною квартирою, який просять визначити позивачі не відповідає їх часткам у праві власності на цю квартиру та призведе до суттєвого обмеження прав інших співвласників, виходячи з розміру належної їм частки у спірному майні, тому визначити частку кожного співвласника у спірній квартирі, що може бути надана кожному у володіння та користування, яка б не обмежувала права інших співвласників, передбачені ст.ст. 317, 319 ЦК України щодо права власника користуватись майном на власний розсуд, неможливо.

За таких обставин, суд не вбачає правових підстав для задоволення вимог позову ОСОБА_7

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 61, 88, 209, 212-215, 223 ЦПК України -

в и р і ш и в:

У позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи неповнолітні ОСОБА_5 та ОСОБА_6 в інтересах яких діє законний представник ОСОБА_4, про встановлення порядку користування квартирою - відмовити.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя