Номер провадження 2/243/420/2017
І м е н е м У к р а ї н и
«03» січня 2017 року Слов'янський міськрайонний суд Донецької області в складі:
головуючого - судді Хаустової Т.А.,
за участю секретаря судового засідання - Шевченко В.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі №19 Слов'янського міськрайонного суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-
ОСОБА_1 звернувся до Слов'янського міськрайонного суду Донецької області з позовною заявою до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_6 померла його мати - ОСОБА_2. Після її смерті відкрилася спадщина на нерухоме майно у м. Горлівка Донецької області. За життя спадкодавцем заповіту складено не було, тому він став єдиним законним спадкоємцем всього її майна в тому числі і нерухомого, яке розташоване у місті Горлівка Донецької області.
У зв'язку з викладеним, він звернувся до державної нотаріальної контори, проте йому було відмовлено у видачі Свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з тим, що ним було пропущено встановлений шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини. Вважає, що суд може подовжити вищевказаний строк на підставі того, що місто Горлівка, де знаходиться спадкове майно та де він постійно мешкає, є непідконтрольною українській владі територією. Державна нотаріальна контора не працює і у нього немає можливості оформити спадщину. Через вищевказані обставини у нього не було можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори та отримати необхідні довідки, які видаються компетентними органами України.
Просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилася після смерті матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, строком у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
До судового засідання позивач ОСОБА_1 не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. Разом з позовною заявою надав Заяву, в якій просить суд розглянути справу без його участі, за участю його представника - адвоката Керанчук В.Б. та задовольнити позовні вимоги ( а.с. 10).
До судового засідання представник позивача - адвокат Керанчук В.Б., що діє на підставі Договору на представництво інтересів у суді першої та апеляційної інстанції по цивільній справі від 16 грудня 2016 року ( а.с. 8-9) не з'явився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи. 03 січня 2017 року від представника позивача надійшла Заява, в якій він просить суд розглянути справу без його участі та задовольнити позовні вимоги ОСОБА_1 ( а.с. 23).
Представник відповідача - Горлівської міської Ради Донецької області у судове засідання не з'явився, хоча про місце, дату та час судового засідання був повідомлений належним чином.
У відповідності до ч.5 ст. 74 ЦПК України « У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається:
- юридичним особам та фізичним особам - підприємцям - за адресою місцезнаходження ( місця проживання), що зазначена в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб та фізичних осіб- підприємців;
- фізичним особам, які не мають статусу підприємців - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку.
У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином».
Відповідно до ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про зміну свого місця проживання ( перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи.
Згідно до ч.9 ст. 74 ЦПК України «Відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи. На ці випадки поширюється правило частини четвертої цієї статті.»
У відповідності до п.1 Листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10-1437/0/4-14 від 13 жовтня 2014 року « При вирішенні питання про публікацію оголошення про виклик у суд через оголошення в пресі необхідно керуватися, крім Глави 7 Цивільного процесуального кодексу України Порядком визначення друкованого засобу масової інформації, у якому розміщуються оголошення про виклик до суду відповідача, третіх осіб, свідків, місце фактичного проживання ( перебування) яких невідоме, затвердженим Постановою Кабінету Міністрів України від 25 січня 2006 року № 52 ( Порядок), а також Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2013 року № 1022-р. «Про друковані засоби масової інформації загальнодержавної та місцевої сфери розповсюдження, в яких у 2014 році розміщуються оголошення про виклик до суду відповідача, третіх осіб, свідків, місце фактичного проживання ( перебування) яких невідоме».
Відповідно до п.2 Порядку оголошення про виклик до суду публікується в установлені законодавством строки у друкованому засобі масової інформації загальнодержавної сфери розповсюдження та в друкованому засобі масової інформації місцевої сфери розповсюдження за останнім відомим місцем проживання ( перебування) на території України відповідача, третіх осіб, свідків. Таким чином належним повідомленням відповідача буде вважатися його виклик у суд, здійснений одночасно у двох друкованих засобах масової інформації: загальнодержавної та місцевої сфер розповсюдження.
При встановленні регіону, у якому має бути опубліковано відповідне оголошення, необхідно враховувати, що згідно з наведеною нормою Порядку визначальним фактором є не розташування суду, який розглядає справу, а останнє відоме місце проживання ( перебування) на території України відповідача.
Також необхідно зважати на те, що норми ч.9 ст. 74 ЦПК України мають бути застосовані щодо кожного із судових засідань.»
Оголошення у пресі - Газеті «Урядовий кур'єр» про виклик до судового засідання представника відповідача - Горлівської міської Ради Донецької області було опубліковано у Газеті «Урядовий кур'єр» № 246 ( 5866) від 28 грудня 2016 року ( а.с. 22).
і тому з 23 грудня 2016 року представник відповідача - Горлівської міської Ради Донецької області вважається належним чином повідомленим про дату, час та місце судового розгляду справи.
Сторони та інші особи, які беруть участь у справі зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Представник відповідача - Горлівської міської Ради Донецької області своєчасно і належним чином повідомлений про час і місце судового розгляду справи, в судове засідання не з'явився, від нього не надійшло повідомлення про причини неявки, не використав наданого законом права на участь у судовому засіданні, тому суд, враховуючи згоду позивача (представника позивача), відповідно до положень частини першої статті 224 ЦПК України вважає можливим провести заочний розгляд справи, вирішити справу за наявними в матеріалах доказами та ухвалити заочне рішення.
Суд, розглянувши подані сторонами документи та матеріали, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення справи по суті, приходить до висновку, що заявлені позовні вимоги ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини підлягають задоволенню з огляду на їх законність та обґрунтованість.
Відповідно до вимог ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи, часом відкриття спадщини є день смерті особи.
Згідно до ч. 1 ст. 1221 ЦК України місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.
Відповідно до ч. 3 ст. 1223 ЦК України право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно ст.1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.
За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Згідно до ч. 1 ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Таким чином, відповідно до вимог цивільного законодавства спадкоємець, який не мешкав разом зі спадкодавцем на момент його смерті, у разі прийняття спадщини, до складу якої входить нерухоме майно, повинен в шестимісячний термін з часу смерті спадкодавця звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до вимог ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови в її прийнятті спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 ЦК України. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Зі свідоцтво про народження серії НОМЕР_2, виданого Центрально - Міським районним бюро запису актів громадянського стану м. Горлівки Сталінської області 06 липня 1955 року, вбачається, що ОСОБА_1 народився ІНФОРМАЦІЯ_1, його матір'ю є ОСОБА_2 (а.с. 6).
ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_2 померла у віці 84 роки, що підтверджується Свідоцтвом про смерть НОМЕР_3, виданого 27 квітня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Артемівську Артемівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис №581 ( а.с.5).
В судовому засіданні встановлено, що позивач ОСОБА_1 звертався до державного нотаріуса Дзержинської державної нотаріальної контори Донецької області з Заявою про прийняття спадщини, але 07 грудня 2016 року за № 535/02-31 отримав відмову у подачі заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері - ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_6, яка постійно мешкала на день смерті в АДРЕСА_1, на все рухоме та нерухоме майно, яке залишилося після померлої, оскільки ним пропущено встановлений законом термін для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті померлої, оскільки він не подав заяву про прийняття спадщини у встановлений законом строк і на момент смерті спадкодавця, разом із нею не проживав (а.с. 7).
Згідно з ч.2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.
Згідно зі ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Зі змісту вказаних норм вбачається, що звертатися з позовом про визначення додаткового строку, достатнього для прийняття спадщини мають право спадкоємці за заповітом чи за законом, а суд при вирішенні цього питання повинен перевіряти поважність причин його пропуску.
У відповідності до вимог ст. ст.10, 60 ЦПК України « Кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень…» «Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі».
З копії паспорта громадянина України серії НОМЕР_4, виданого 30 серпня 2000 року Кіровоградським РВУМВС України в Кіровоградській області, вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженець міста Горлівки Донецької області, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_2 (а.с. 4)
В обґрунтування поважності причин пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини, який згідно частині 1 статті 1270 ЦК України встановлюється у шість місяців та починається з дня відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_6, вказано, що він постійно мешкає у місті Горлівка, що є непідконтрольною українській владі територією. Державна нотаріальна контора не працює і у нього немає можливості оформити спадщину. Через вищевказані обставини у нього не було можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори та отримати необхідні довідки, які видаються компетентними органами України.
У відповідності до Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування» п.24 ( абзаци 1,2,6) «Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину ( частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій».
Приймаючи до уваги той факт, що позивачем ОСОБА_1 надано суду безперечні докази у відповідності до ст.ст. 10,60 ЦПК України, які б свідчили про поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини у період часу з ІНФОРМАЦІЯ_6 і до 02 вересня 2016 року, то суд приходить до висновку, що його позовні вимоги підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5-8, 10-15, 60, 61, 107, 130, 174, 208-209, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст. 1220-1223, 1272, 1297 ЦК України, п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року « Про практику у справах про спадкування», суд, -
Позовні вимоги ОСОБА_1 до Горлівської міської ради Донецької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити повністю.
Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, уродженцю міста Горлівка Донецької області, громадянину України, зареєстрованому за адресою: АДРЕСА_2, додатковий строк, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері - ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6, терміном у два місяці з моменту набрання рішенням законної сили.
До суду відповідачем може бути подана заява про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.
На рішення суду позивачем може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Слов'янський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня його проголошення, а відповідачем, в такий же строк з дня залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення постановлено та підписано у нарадчій кімнаті в одному екземплярі.

Головуючий:

Суддя Слов'янського

міськрайонного суду Т.А. Хаустова