Дата документу 24.01.2017
Справа № 326/6492/16-ц
Провадження № 2/320/277/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
24 січня 2017 року м. Мелітополь
Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:
головуючого: судді Дараган Л.В.
за участю секретаря: Данчук К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, розташованого в м. Мелітополі Запорізької області, цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Мелітопольгаз» до ОСОБА_1 про стягнення збитків,
ПАТ «Мелітопольгаз» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення збитків.
В позові зазначено, що 25 лютого 2015 року працівниками ВАТ «Мелітопольгаз» при проведенні чергової перевірки газових вводів по вул. Курчатова в м. Мелітополі Запорізької області у відповідача, яка мешкає за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Курчатова, 100, було виявлено факт самовільного підключення шляхом прихованого газопроводу, аварійна ситуація, пов'язана із витоком газу. За результатами виявлених порушень 25 лютого 2015 року представниками ВАТ «Мелітопольгаз» був складений акт-претензія № 11 про порушення споживачем ОСОБА_1 Правил надання населенню послуг з газопостачання, на підставі якого розмір збитків, нанесених постачальнику в результаті порушення споживачем Правил надання населенню послуг з газопостачання становить 160525 гривень 04 копійок. Дотепер зазначена сума збитків в добровільному порядку відповідачем не відшкодована. Позивач просить суд стягнути з відповідача на свою користь завдані внаслідок порушення Правил надання населенню послуг з газопостачання збитки в розмірі 160525 гривень 04 копійок та понесені судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2407 гривень 88 копійок.
В судове засідання представник позивача не з'явилася, від неї надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти заочного розгляду справи не заперечує.
В судове засідання відповідач не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлялася належним чином, про причини неявки суд не повідомила, заяви про відкладення розгляду справи та про розгляд справи за її відсутності від неї не надходило, тому суд визнає її неявку неповажною, та вважає можливим ухвалити заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
При цьому згідно листа Верховного Суду України від 27 вересня 2010 року, направленого на ім'я голів Апеляційного суду АРК, областей міст Києва та Севастополя, якщо відповідач належним чином повідомлений про дату судового засідання не з'явився до суду та від нього не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або повідомлені ним причини визнані неповажними, незалежно від того, це його перша чи повторна неявка, суд має право на ухвалення заочного рішення, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, з урахуванням заяви представника позивача про слухання справи за її відсутності та в зв'язку з неявкою відповідача, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Суд, вивчивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази, приходить до висновку про можливість задоволення позову з таких підстав.
Відповідно до ст. 10 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Відповідно до ч. 1 ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст. 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування.
Відповідно до ч. 2 ст. 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 ЦПК України. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 22 ЦК України, особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Відповідно до ч. 1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала. Положення цієї глави застосовуються незалежно від того, чи безпідставне набуття або збереження майна було результатом поведінки набувача майна, потерпілого, інших осіб чи наслідком події.
Відповідно до ст. 1213 ЦК України, набувач зобов'язаний повернути потерпілому безпідставно набуте майно в натурі. У разі неможливості повернути в натурі потерпілому безпідставно набуте майно відшкодовується його вартість, яка визначається на момент розгляду судом справи про повернення майна.
Відповідно до п.п. 30, 31 Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року № 2246 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), газопостачальне підприємство має право: звертатися до газорозподільного підприємства з письмовою заявою щодо припинення постачання газу споживачеві у разі порушення строків оплати послуг з газопостачання та самовільного використання газу споживачем; вимагати від споживача відшкодування збитків згідно з Порядком відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, а також споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільним підприємством Правил надання населенню послуг з газопостачання, яким визначається розмір завданих збитків; проводити разом із споживачем звіряння фактично використаних обсягів природного газу з підписанням відповідного акта; перевіряти стан лічильників газу, а також цілість пломб на них та газових приладах і пристроях, відключених від системи газопостачання. Газорозподільне підприємство має право: перевіряти стан лічильників газу, а також цілість пломб на них та на газових приладах і пристроях, відключених від системи газопостачання; припиняти постачання газу споживачеві у випадках, передбачених у пункті 6 цих Правил, у тому числі на підставі відповідної письмової заяви газопостачального підприємства; вимагати від споживача відшкодування збитків згідно з Порядком відшкодування збитків, завданих газопостачальному або газорозподільному підприємству внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, а також споживачеві природного газу внаслідок порушення газопостачальним або газорозподільним підприємством Правил надання населенню послуг з газопостачання, яким визначається розмір завданих збитків.
Відповідно до п.п. 34, 35 Правил надання населенню послуг з газопостачання, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 09 грудня 1999 року № 2246 (чинних на час виникнення спірних правовідносин), споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: несвоєчасне та/або не в повному обсязі внесення плати за надані послуги з газопостачання; шкоду, заподіяну власникові будинку або власникам інших квартир, їх майну, навколишньому природному середовищу; самовільне підключення до системи газопостачання; пошкодження лічильника газу, пломб, індикаторів дії впливу постійного магнітного поля на ньому, порушення цілості або пошкодження повірочного тавра, а також дії, що призводять до заниження показань лічильника; зривання пломб на газових приладах та пристроях, опломбованих газопостачальним або газорозподільним підприємством; використання газу (за відсутності лічильника) у разі, коли протягом місяця не було повідомлено газопостачальне або газорозподільне підприємство про зміни, що стосуються опалювальної площі, кількості осіб, зареєстрованих у квартирі, приватному будинку, та видів споживання природного газу; відмову у доступі до власних житлових і підсобних приміщень, де розташовані газові прилади і пристрої, лічильники газу, представникам газопостачального (газорозподільного) підприємства для: контрольного зняття показань лічильників газу; демонтажу або монтажу лічильників газу, пов'язаного з проведенням їх планової повірки; порушення інших вимог цих Правил. Про порушення, допущені споживачем під час користування газом, відповідальні представники газорозподільного (газопостачального) підприємства складають акт-претензію у двох примірниках, один з яких залишається у споживача. На підставі акта-претензії визначається розмір завданих споживачем збитків, які відшкодовуються ним відповідно до законодавства.
Як встановлено в судовому засіданні, 25 лютого 2015 року працівниками ВАТ «Мелітопольгаз» при проведенні чергової перевірки газових вводів по вул. Курчатова в м. Мелітополі Запорізької області у відповідача, яка мешкає за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Курчатова, 100, було виявлено порушення Правил надання населенню послуг з газопостачання.
За результатами виявлених порушень 25 лютого 2015 року представниками ВАТ «Мелітопольгаз» був складений акт-претензія № 11 про порушення споживачем ОСОБА_1 Правил надання населенню послуг з газопостачання. В акті-претензії зазначено, що виявлено самовільне підключення шляхом прихованого газопроводу, аварійна ситуація, пов'язана із витоком газу. Порушення зафіксовано за допомогою відеозйомки, на місці події працювала слідчо-оперативна група Мелітопольського МВ ГУМВС України в Запорізькій області. Споживач ОСОБА_1 під час складання акту-претензії була відсутня в зв'язку з тим, що під час неодноразових відвідувань за місцем її мешкання двері ніхто не відчинив. В подальшому акт-претензія був направлений споживачу реєстровим поштовим відправленням.
Згідно розрахунку відшкодування збитків, завданих газопостачальній організації внаслідок порушення споживачем природного газу Правил надання населенню послуг з газопостачання, розмір збитків нанесених газопостачальнику в результаті порушення споживачем ОСОБА_1 Правил надання населенню послуг з газопостачання на підставі акту-претензії № 11 від 25 лютого 2015 року за період з 26 лютого 2012 року по 25 лютого 2015 року склав 160525 гривень 04 копійок.
Отже, сума збитків, нанесених постачальнику в результаті порушення споживачем ОСОБА_1 Правил надання населенню послуг з газопостачання, становить 160525 гривень 04 копійок.
Вказана сума заборгованості підтверджується розрахунком відшкодування збитків, рахунком на оплату збитків та розрахунком збитків, наданими позивачем.
Таким чином, в зв'язку з тим, що відповідач порушила Правил надання населенню послуг з газопостачання, суму завданих внаслідок порушення Правил надання населенню послуг з газопостачання збитків не відшкодувала, тому, відповідно до вимог чинного цивільного законодавства, суд вважає необхідним суму збитків стягнути з відповідача.
На підставі вищевикладеного, аналізуючи зібрані у справі докази, кожний окремо та всі в сукупності, суд приходить до висновку про можливість задоволення позову та стягнення з відповідача на користь позивача завданих внаслідок порушення Правил надання населенню послуг з газопостачання збитків в розмірі 160525 гривень 04 копійок.
Відповідно до ст. 88 ЦК України, понесені позивачем судові витрати по оплаті судового збору в розмірі 2407 гривень 88 копійок підлягають стягненню з відповідача на користь позивача.
Позов публічного акціонерного товариства «Мелітопольгаз» до ОСОБА_1 про стягнення збитків задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Запорізької області через Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області протягом 10 днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя: