Справа № 713/1876/16-ц
Провадження №2/713/45/17
17.01.2017 м. Вижниця
Вижницький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді Пилипюка І.В., з участю секретаря Паучек Є.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця цивільну справу за позовом АТ «ОСОБА_1 Аваль» до ОСОБА_2, ПАТ КБ «ПриватБанк», треті особи - Дніпровський відділ ДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області, приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області ОСОБА_3, про звільнення з-під арешту заставного майна, -
Представник АТ «ОСОБА_1 Аваль» звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, ПАТ КБ «ПриватБанк», треті особи - Дніпровський відділ ДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області, приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області ОСОБА_3, про звільнення з-під арешту заставного майна.
Станом на жовтень 2016 року взяті на себе зобов'язання за кредитним договором Позичальник перед Банком - не виконав.
Обтяження нерухомого майна було зареєстровано Банком у Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна витяг №12631825 від 22.05.2007 року та Державному реєстрі іпотек витяг №12631938 від 22.05.2007 року.
Проте, 10.06.2016 року державним виконавцем Дніпровського відділу ДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області - ОСОБА_5 винесено постанову ВП №51325317, якою накладено арешт на все майно ОСОБА_2, в тому числі і на предмет іпотеки, що належить останньому на праві власності та перебуває в іпотеці АТ «ОСОБА_1 Аваль».
Арешт майна, що перебуває у заставі АТ «ОСОБА_1 Аваль», в межах виконавчого провадження на користь іншого стягувача - ПАТ КБ «Приватбанк», який не є заставодержателем спірного заставного майна, призводить до порушення прав АТ «ОСОБА_1 Аваль», як заставодержателя, самостійно звернути стягнення задля задоволення своїх вимог за рахунок заставного майна, зокрема, права на вибір способів задоволення вимог до боржника та робить деякі з них - неможливими (прийняття заставного майна у власність, реалізація від свого імені предмета застави на публічних торгах).
Крім того, накладення арешту та започаткування, у зв'язку з цим, процедури стягнення на предмет застави не має належних правових підстав і є таким, що порушує права позивача, як заставодержателя, у зв'язку з чим заставлене майно підлягає звільненню з-під арешту.
У судове засідання представник позивача не з'явився, в адресованому суду клопотанні представника позивача ОСОБА_6 просив розглядати справу за його відсутності, проти винесення заочного рішення не заперечує, позовні вимоги підтримує повністю.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2М та представник відповідача ПАТ КБ «ПриватБанк» не з'явилися, будучи належно повідомленими про місце, день та годину слухання справи, що підтверджується поштовими повідомленнями, причини неявки суду не повідомили.
Представник третьої особи - Дніпровського відділу ДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області, у судове засідання не зявився, будучи належно повідомленим про місце, день та годину слухання справи, що підтверджується поштовим повідомленням, причини неявки суду не повідомив.
Приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу Чернівецької області ОСОБА_3 у судове засідання не зявилася, будучи належно повідомленою про місце, день та годину слухання справи, що підтверджується поштовим повідомленням, причини неявки суду не повідомила.
Зі згоди представника позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Згідно п.1.1. вказаного договору позичальник зобовязався належним чином використати та повернути банку суму отриманого кредиту, а також сплатити відповідну плату за користування кредитом і виконати всі інші зобовязання, як вони зазначені у цьому договорі.
На забезпечення виконання ОСОБА_4 зобовязань за кредитним договором №012/05/259 від 14.05.2007 року між ВАТ «ОСОБА_1 Аваль, правонаступником якого є АТ «ОСОБА_1 Аваль» (Іпотекодержателем) і відповідачем ОСОБА_2 (Іпотеколавцем) 22.05.2007 року укладено договір іпотеки, згідно умов якого він надав в іпотеку нерухоме майно, а саме: кафе-магазин, дерево/цегла, зазначений в плані літ. «А», з належною до нього вбиральнею цегла літ. «Б», що знаходяться в с. Лукавці Вижницького району Чернівецької області по вул. Головна, 125, який належить Іпотекодавцю на праві власності на підставі договору дарування, посвідченого ОСОБА_3, нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу 28.07.2004 року по р.№4099, зареєстрованого у Вижницькому РБТІ 08.08.2004 року в реєстрову книгу №2, сторінка 69 за реєстровим №176 та внесеного до Реєстру прав власності на нерухоме майно 08.08.2004 року за реєстраційним номером обєкта нерухомого майна 6673355.
Згідно п.1.3 договору іпотеки заставна вартість предмета іпотеки за домовленістю сторін становить 178120,00 гривень.
Договір іпотеки посвідчено 22.05.2007 року ОСОБА_3, нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу та зареєстровано в реєстрі №3682.
22.05.2007 року ОСОБА_3, нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу, на підставі ст.73 ЗУ «Про нотаріат» та у звязку з посвідчення цього договору іпотеки, накладено заборону відчуження зазначеного в договорі кафе-магазину, що знаходяться в с. Лукавці Вижницького району Чернівецької області по вул. Головна, 125, який належить ОСОБА_2 до припинення договору іпотеки, яку зареєстровано в реєстрі за №3683/137.
Згідно копії ОСОБА_6 про реєстрацію в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна №12631825 від 22.05.2007 року, виданого приватним нотаріусом Вижницького районного нотаріального округу ОСОБА_3 22.05.2007 року до Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна внесено реєстраційний запис, параметрами якого є: Тип обтяження: заборона на нерухоме майно; Підстава: договір іпотеки, 3682, 22.05.2007 року, ОСОБА_3, нотаріус Вижницького районного нотаріального округу; Обєкт обтяження: Кафе-магазин, Чернівецька область, Вижницький район, с. Лукавці, вул. Головна, 125, номер за РПВН: 6673355; Власник: ОСОБА_2, НОМЕР_1, Чернівецька область, Вижницький район, с. Лукавці, б/н; Реєстратор: приватний нотаріус Вижницького районного нотаріального округу ОСОБА_3; Реєстраційний номер: 5000071.
Наведене також підтверджується копіями Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо субєкта №67277330 від 05.09.2016 року та копією Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо обєкта нерухомого майна №67277113 від 05.09.2016 року.
Зазначені Інформаційні довідки не містять відомостей про припинення іпотеки.
Постановою головного державного виконавця Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 03.06.2016 року відкрито виконавче провадження ВП №51325317 з виконання виконавчого листа №713/635/15-ц, виданого 08.06.2015 року Вижницьким районним судом Чернівецької області про стягнення солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_7 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» боргу в сумі 875144,02 грн., с/з 3654,00 грн. та 150,00 грн. витрат, що підтверджується її копією.
Постановою головного державного виконавця Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 10.06.2016 року при примусовому виконанні виконавчого листа №713/635/15-ц, виданого 08.06.2015 року Вижницьким районним судом Чернівецької області про стягнення солідарно з ОСОБА_2, ОСОБА_7 на користь ПАТ КБ «ПриватБанк» боргу в сумі 875144,02 грн., с/з 3654,00 грн. та 150,00 грн. витрат, керуючись ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження» накладено арешт на все майно, що належить боржнику ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, адреса: м. Дніпродзержинськ, вул. Коротка, 19, РНОКПП: НОМЕР_1 та заборонено здійснювати відчуження будь-якого майна, яке йому належить, що підтверджується її копією.
Згідно копії Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо субєкта №67277330 від 05.09.2016 року, а зокрема з відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 10.06.2016 року державний реєстратор: ОСОБА_5, Дніпровський відділ державної виконавчої служби м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження серія ВП №51325317, виданої 10.06.2016 року Дніпровським відділом ДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області (головний державний виконавець Добриднік С.А.) прийнято рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, індексний номер 29994709 від 10.06.2016 року, вид обтяження арешт нерухомого майна, обтяжувач - Дніпровський відділ державної виконавчої служби м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області, особа, майно/права якої обтяжуються ОСОБА_2, опис предмета обтяження все нерухоме майно.
Також з вказаної Інформаційної довідки встановлено, що у Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна відсутні відомості про реєстрацію заборони здійснювати відчуження будь-якого майна, яке належить ОСОБА_2, накладеної постановою головного державного виконавця Дніпровського ВДВС м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_5 від 10.06.2016 року.
Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, а згідно статті 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законом.
Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Відповідно до ст.60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ч.1 ст.509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Відповідно до ст.599 ЦК України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.
Згідно з ч.1 ст.546 ЦК України виконання зобов'язання може забезпечуватися неустойкою, порукою, гарантією, заставою, притриманням, завдатком.
Відповідно до ст.572 ЦК України в силу застави кредитор (заставодавець) має право у разі невиконання боржником (заставодавцем) зобов'язання, забезпеченого заставою, одержати задоволення за рахунок заставленого майна переважно перед іншими кредиторами цього боржника, якщо інше не встановлено законом (право застави).
Відповідно до ч.1 ст.575 ЦК України іпотекою є застава нерухомого майна, що залишається у володінні заставодавця або третьої особи.
За положеннями ст.1 ЗУ «Про іпотеку» іпотека - вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.
Частиною 1 ст.589 ЦК України визначено, що у разі невиконання зобовязання, забезпеченого заставою, заставодержатель набуває права звернення стягнення на предмет застави. За рахунок предмета застави заставодержатель має право задовольнити в повному обсязі свою вимогу, що визначена на момент фактичного задоволення, включаючи сплату процентів, неустойки, відшкодування збитків, завданих порушенням зобов'язання, необхідних витрат на утримання заставленого майна, а також витрат, понесених у зв'язку із пред'явленням вимоги, якщо інше не встановлено договором.
Відповідно до ч.1 ст.590 ЦК України звернення на предмет застави здійснюється за рішенням суду, якщо інше не встановлено договором або законом.
Порядок задоволення вимог іпотекодержателя за рахунок предмета іпотеки передбачений у розділі V ЗУ «Про іпотеку».
Зокрема ч.1 ст.33 ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.
Відповідно до ч.3 ст.33 ЗУ «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
Статтею 3 ЗУ «Про іпотеку» передбачено, що іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом.
Взаємні права і обовязки іпотекодавця та іпотекодержателя виникають з моменту державної реєстрації іпотеки відповідно до закону.
Іпотечний договір, предметом іпотеки за яким є майнові права на обєкт незавершеного будівництва, посвідчується нотаріусом на підставі документів, що підтверджують майнові права на цей обєкт.
Іпотекою може бути забезпечене виконання дійсного зобов'язання або задоволення вимоги, яка може виникнути в майбутньому на підставі договору, що набрав чинності.
Іпотека має похідний характер від основного зобов'язання і є дійсною до припинення основного зобов'язання або до закінчення строку дії іпотечного договору.
У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.
Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.
Згідно положень статті 4 ЗУ «Про іпотеку» обтяження нерухомого майна іпотекою підлягає державній реєстрації відповідно до закону.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.14 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень» якщо інше не встановлено цим Законом, зареєстроване обтяження має вищий пріоритет над незареєстрованими обтяженнями. Пріоритет зареєстрованих обтяжень визначається у черговості їх реєстрації, за винятками, встановленими цим Законом. Обтяжувачі, які зареєстрували обтяження одного і того ж рухомого майна одночасно, мають рівні права на задоволення своїх вимог.
Обтяжувач з вищим пріоритетом має переважне право на звернення стягнення на предмет обтяження.
Відповідно до ч.1 ст.52 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні та примусовій реалізації.
Згідно з положеннями чч.1, 2 ст.57 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) арешт на майно боржника, який застосовується для забезпечення реального виконання судового рішення, може накладатися державним виконавцем зокрема шляхом винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження.
Загальний порядок звернення стягнення на заставлене майно визначений ст.54 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року), відповідно до якої звернення стягнення на заставлене майно в порядку примусового виконання допускається за виконавчими документами для задоволення вимог стягувача-заставодержателя.
Примусове звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється державним виконавцем з урахуванням положень ЗУ «Про іпотеку» (ч.8 ст.54 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року).
Відповідно до чч.3, 4 ст.54 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, стягнення на заставлене майно боржника може бути звернуто у разі: виникнення права застави після винесення судом рішення про стягнення з боржника коштів; коли вартість предмета застави перевищує розмір заборгованості боржника заставодержателю.
Про звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, державний виконавець повідомляє заставодержателя не пізніше наступного дня після накладення арешту на майно або тоді, коли йому стало відомо, про арештоване майно боржника знаходиться у заставі, роз'яснює заставодержателю право на звернення до суду з позовом про звільнення заставленого майна з-під арешту.
Статтею 54 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) передбачено право заставодержателя звернутися до суду із позовом про звільнення заставного майна з-під арешту у разі звернення стягнення на заставлене майно для задоволення вимог стягувачів, які не є заставодержателями, і згідно положень ч.5 ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження» арешт з такого майна може бути знятий за рішенням суду.
Частиною 1 ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Також, в ч. 5 ст.60 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року) вказано, що арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду в інших випадках незавершеного виконавчого провадження.
Відповідно до чч.1, 2, 5 ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.
У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.
З досліджених у судовому засіданні доказів Судом встановлено, що:
обтяження на належне майновому поручителю ОСОБА_8 нерухоме майно має вищий пріоритет над іншими обтяженнями, оскільки зареєстроване 22.05.2007 року у Державному реєстрі Іпотек та у Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна за АТ «ОСОБА_1 Аваль»;
після реєстрації іпотечного обтяження спірного майна в рамках виконавчого провадження ВП №51325317, яке було відкрите 10.06.2016 року, державним виконавцем накладено арешт на заставне (іпотечне) майно при виконанні іншого судового рішення про стягнення заборгованості;
накладення арешту на спірне нерухоме майно унеможливлює виконання умов кредитного договору №012/05/259 від 14.05.2007 року та договору іпотеки від 22.05.2007 року (іпотека не припинена) шляхом звернення стягнення на заставлене майно і позбавляє права іпотекодержателя АТ «ОСОБА_1 Аваль» на продаж іпотечного майна в рахунок погашення заборгованості за кредитним договором, чим обмежуються права АТ «ОСОБА_1 Аваль», як заставодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки;
заставодержатель має право на звернення до суду з позовом про звільнення заставленого майна з-під арешту, оскільки у нього є переважне право (вищий пріоритет) перед наступними стягувачами на задоволення своїх вимог за рахунок заставленого майна;
позивач заперечує проти звернення стягнення на предмет іпотеки для задоволення вимог іншого кредитора.
Таким чином, наведені доводи, аналіз доказів та їх належна оцінка переконують суд в тому, що позовні вимоги є обґрунтованими, знайшли своє повне підтвердження та є такими, що підлягають задоволенню із стягненням з відповідачів у рівних частках на користь позивача понесених ними та документально підтверджених витрат по сплаті судового збору відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України.
Посилання позивача на ч.1 ст.23 «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень» є помилковим, оскільки вказаною статтею передбачено права обтяжувача за забезпечувальним обтяженням рухомого майна.
На підставі ст.ст.509, 546, 572, 575, 589, 590 599 ЦК України, ст.ст.1, 3, 4, 33 ЗУ «Про іпотеку», ст.14 ЗУ «Про забезпечення вимог кредиторів та реєстрації обтяжень», ст.ст.52, 54, 57, 60 ЗУ «Про виконавче провадження» (у редакції, що діяла 10.06.2016 року), ст.59 ЗУ «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 року, керуючись ст.ст.10, 60, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, Суд, -
Позов АТ «ОСОБА_1 Аваль» - задовольнити.
Звільнити з-під арешту, накладеного 10.06.2016 року у виконавчому провадженні ВП №51325317 головним державним виконавцем Дніпровського відділу державної виконавчої служби м. Дніпродзержинськ ГТУЮ у Дніпропетровській області ОСОБА_5 нерухоме майно - кафемагазин, що знаходиться в с. Лукавці Вижницького району Чернівецької області по вул. Головна, 125, номер РПВН 6673355, належиний на праві приватної власності ОСОБА_2.
Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Чернівецької області через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом за заявою відповідача протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: І. В. Пилип'юк