Справа № 357/485/17
У Х В А Л А

20.01.2017 р. cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Цуранов А. Ю. перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: 1) Білоцерківський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, 2) Реєстраційна служба Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області про зняття арешту з майна та визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

У січні 2017 року до Білоцерківського міськрайонного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам статті 119 Цивільного процесуального кодексу (ЦПК) України з наступних підстав.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Частиною 1 ст.120 ЦПК України передбачено, що позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

11.01.2017 року Білоцерківським міськрайонним судом складено акт № 21 про те, що під час розкриття конверта (пакета), надісланого від ОСОБА_1 відсутні додатки до позовної заяви. Таким чином, в порушення вимог вищевказаних норм позивачем не додано до позову необхідної кількості копій позовної заяви та доданих до неї документів для направлення відповідачу та третім особам.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Пунктом 2 п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру поданої фізичною особою становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до п. 1 п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру поданої фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції чинній на час звернення до суду) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України» встановлено, що прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень

У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір»).

Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у п. 13 роз'яснено, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Положеннями ч. 1 ст. 80 ЦПК України закріплено, що у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

В порушення вищевказаних вимог позивачем не надано доказів на підтвердження дійсної ринкової вартості вказаного в позовній заяві нерухомого майна, відповідно до якої повинна визначатись ціна позову по справі, а отже не сплачено судовий збір у встановленому розмірі.

Крім того, позивачем необгрунтовано зміст позовних вимог та не надано доказів на їх підтвердження, в тому числі на підтвердження протиправних дій відповідача, а також неможливості зняття арешту в межах розглянутої цивільної справи.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Вказані недоліки перешкоджають вирішенню питання про відкриття провадження, тому позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків. У разі не усунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви (ч. 5 ст. 121 ЦПК України).

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: 1) Білоцерківський міський відділ Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, 2) Реєстраційна служба Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області про зняття арешту з майна та визнання права власності - залишити без руху, надавши строк для усунення вказаних недоліків протягом п`яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_3