Провадження № 2/752/1356/17
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
07.07.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Шумко А.В.
за участі секретаря судового засідання Лебедєва В.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - про усунення перешкод в користуванні власністю, -
29.09.2016 року ОСОБА_3 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю.
В обґрунтування заявлених позовних вимог нею зазначено, що вона є власником квартири АДРЕСА_1, на підставі договору купівлі-продажу укладеного 22.07.2016 року. Під час укладання договору їй стало відомо про реєстрацію в квартирі члена сім»ї колишнього власника - відповідача по справі ОСОБА_2, місце проживання якого їй невідомо. Просила усунути перешкоди в користуванні власністю шляхом визнання відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Представник позивача подав до суду заяву про залучення до участі у справі правонаступника ОСОБА_3 - ОСОБА_1, оскільки остання набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 згідно договору дарування від 25.10.2016 року.
Ухвалою суду від 02.02.2017 року залучено до участі у справі правонаступника ОСОБА_3 - ОСОБА_1 (а.с. 20).
У судове засідання позивач не з»явилась, надіслала на адресу суду заяву про розгляд справи за її відсутності, просила позов задовольнити.
Відповідач в судовому засіданні відсутній, про дату, час та місце судового розгляду справи повідомлявся за встановленим законом порядку місцем реєстрації, що за правилами п. 5 ст. 74 ЦПК України є підставою для висновку суду про належне повідомлення сторони. Заперечень на спростування заявлених позивачем обставин як підстав для позову, суду не надав.
Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_3 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 22.07.2016 року, зареєстрованого в реєстрі за № 1386 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горбуновою Л.В. (а.с.7).
За даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна щодо об»єкта нерухомого майна, яка була сформована 27.07.2016 року, власником вище зазначеної квартири є ОСОБА_3 (а.с. 8).
Відповідно до договору дарування квартири від 25.10.2016 року, зареєстрованого в реєстрі за № 2100 приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Горбуновою Л.В., право власності на квартиру АДРЕСА_1 відійшло до ОСОБА_1 (а.с. 17).
За даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об»єктів нерухомого майна щодо об»єкта нерухомого майна, яка була сформована 07.12.2016 року, власником вище зазначеної квартири стала ОСОБА_1 (а.с. 48-49).
Відповідно до довідки про склад сім»ї виданої Комунальним концерном «Центр Комунального сервісу» 28.09.2016 року за вх.. № 2142, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстрований ОСОБА_2 з 09.07.1992 року (а.с.33).
За правилами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а ст. 317 цього ж Кодексу передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Звертаючись в суд з позовом, позивач стверджує, що відповідач в квартирі АДРЕСА_1 не проживає, а його реєстрація була проведена без власника квартири.
Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
За правилами ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Згідно до ч. 1 ст. 8 ЦК України якщо цивільні відносини не врегульовані цим Кодексом, іншими актами цивільного законодавства або договором, вони регулюються тими правовими нормами цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, що регулюють подібні за змістом цивільні відносини (аналогія закону)
Наразі, приймаючи до уваги, що відповідач не є членом сім'ї позивача та був зареєстрований у квартирі АДРЕСА_1 як член сім»ї колишнього власника квартири, у квартирі не проживає понад один рік без поважних причин, а тому суд, на підставі ч. 2 ст. 405 та з урахуванням положень ч. 1 ст. 8 ЦК України, приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених позовних вимог ОСОБА_3, правонаступником якої є ОСОБА_1, до ОСОБА_2 про усунення перешкод в користуванні власністю, шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316, 317, 319, 321, 325 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 57, 60, 88, 208, 213, 224 ЦПК України, суд -
позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 - про усунення перешкод в користуванні власністю - задовольнити.
Усунути перешкоди в користуванні власністю шляхом визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України - шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м.Києва через Голосіївський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку, встановленого ЦПК України - після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя: А.В. Шумко