Справа № 754/1018/17
У Х В А Л А

Іменем України

23 січня 2017 року м. Київ

Суддя Деснянського районного суду міста Києва Таран Н.Г., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про зняття арешту з квартири та визначення порядку користування квартирою,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду м. Києва з позовною заявою до ОСОБА_2, про зняття арешту з квартири та визначення порядку користування квартирою.

У вказаному позові позивач просить: зняти арешт з квартири АДРЕСА_1. Виділити позивачу в користування, володіння та розпорядження кімнату площею 15,36 кв. м в квартирі АДРЕСА_2. Виділити ОСОБА_2 в користування, володіння та розпорядження кімнату площею 17,31 кв. м в квартирі АДРЕСА_2. Кухню, коридор, ванну, вбиральню залишити в спільному користуванні.

Позивач вказує на те, що рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 15.05.2014 року, залишеним без змін ухвалою Апеляційного суду м. Києва визнано за ним право власності на ? частину квартири за адресою: АДРЕСА_3. В межах данної цивільної справи Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 04.10.2013 року був накладений арешт на квартиру АДРЕСА_4.

Також позивач у позові вказує на те, що наявність арешту, накладеного на квартиру АДРЕСА_5 та існування відповідного запису в Єдиному реєстрі заборони відчуження об'єктів нерухомого майна, обмежує його законні права як власника частини квартири, однак не долучає до матеріалів позовної зави жодного документу на підтвердження цих відомостей. Крім того, згідно викладених позивачем обставин в своїй позовній заяві за ним визнано право власності лише на ? частку квартири та відповідно до копії ухвали Деснянського районного суду м. Києва судом накладено арешт на ? частину квартири АДРЕСА_6, а позивач в свою чергу просить зняти арешт, який накладено на всю квартиру.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Суд вправі скасувати вид забезпечення позову по будь-якій справі, яка знаходиться в його провадженні, коли відпаде потреба в ньому або в забезпеченні позову взагалі, тобто заходи забезпечення позову скасовуються судом, який їх застосував, якщо відпали підстави, з якими закон пов'язує можливість застосування таких заходів.

Аналізуючи наведені норми закону вбачається, що скасування заходів забезпечення позову провадиться на підставі матеріалів цивільної справи в межах якої було вжито заходи забезпечення позову.

Позивачем в свою чергу не надано доказів того, що він звертався до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову або ж про неможливість скасування заходів забезпечення позову іншим шляхом, а ніж звернення до суду з позовною заявою.

Відповідно до ст. 60 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту. З майна боржника може бути знято арешт за постановою начальника відповідного відділу державної виконавчої служби, якому безпосередньо підпорядкований державний виконавець, якщо виявлено порушення порядку накладення арешту, встановленого цим Законом. У всіх інших випадках незавершеного виконавчого провадження арешт з майна чи коштів може бути знятий за рішенням суду.

Позивач звертаючись до суду з позовними вимогами про зняття арешту з квартири у порядку цивільного судочинства позовні вимоги про визнання за ним права власності на спірне майно не заявляє, більше того, підтверджує відсутність спору щодо права власності на спірне майно, у зв'язку з чим позовні вимоги підлягають уточненню позивачем.

При таких обставинах необхідно позовну заяву залишити без руху, у зв`язку з чим позивачу необхідно надати строк для усунення вказаних недоліків шляхом подання уточненої позовної заяви з повним викладенням обставин та посиланням на докази.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 - 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 208-210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_3, про зняття арешту з квартири та визначення порядку користування квартирою - залишити без руху.

Запропонувати позивачу не пізніше двох днів з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ухвалі недоліки, шляхом надання до канцелярії суду (м. Київ, пр. Маяковського, 5-В) належним чином оформленої позовної заяви, інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Деснянського районного

суду м. Києва Н.Г. Таран