РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2017 року Київський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Бородіної Н.М.,

за участю секретаря Вітковської О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 , 3-я особа ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним, визнання права власності, -

встановив:

Позивач, ОСОБА_1, звернувся у суд із позовом до відповідачів, ОСОБА_2, ОСОБА_3, 3-я особа ОСОБА_4 про визнання правочину недійсним, визнання права власності.

В обґрунтування позову зазначив, що його зведений брат по матері - ОСОБА_5, перебуваючи у шлюбі із ОСОБА_2, придбав 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківська, 12 в м.Харкові. У 2008 році ОСОБА_5 розлучився, 29.01.2009р. помер. Після його смерті відкрилась спадщина на 2/12 частини житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківська, 12 в м.Харкові. Із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 звернулись мати спадкодавця ОСОБА_6 та його дочка від першого шлюбу ОСОБА_7 Свідоцтво про право на спадщину не отримали. 31.07.2014р. ОСОБА_6 померла, після її смерті позивач фактично прийняв спадщину на 1/12 частину житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові .

03.06.2016р. ОСОБА_2 продала 1/3 частину житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові ОСОБА_3

Позивач просить визнати недійсним договір купівлі- продажу від 03.06.2016р. в частині купівлі-продажу 1/12 частини житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові, оскільки він вибув по-за його волею, порушує публічний порядок та взагалі при реєстрації присвоєний новий номер обєкту.

Відповідач ОСОБА_2, у судове засідання не зявився, заперечень проти позову не надав, повідомлявся судом за місцем реєстрації

Співвідповідач ОСОБА_3, у судовому засіданні та у поданих запереченнях просила в позові відмовити, оскільки у позивача відсутнє право на частку житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові, вона законно придбала спірне майно, при відсутності буд-яких його заборон при наявності у продавця усіх належних документів.

3-я особа ОСОБА_4, у судовому засіданні зазначив, що є власником 2/3 частини житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові, при продажу ОСОБА_2, частини будинку йому пропонували купити, однак він не захотів, вважав, що позов задоволенню не підлягає.

Заслухавши пояснення сторін, представника позивача, 3-ю особу, дослідивши матеріали справи, суд вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити з наступних підстав.

Матеріали справи свідчать, що на теперішній час житловий будинок з надвірними будівлями по вул. Бондаревській,б.12 в м.Харкові зареєстрований за наступними особами:

2/3 ч. за ОСОБА_4 на підставі свідоцтва про право на спадщину від 10.08.2004р.;

1/3 ч. ОСОБА_3 на підставі договору купівлі-продажу, укладеного 03.06.2016р. між ОСОБА_2 та ОСОБА_3

ОСОБА_2 набула право власності на 1/3 ч. спірного житлового будинку з надвірними будівлями на підставі договору купівлі-продажу від 29.12.1995р.

В період придбання 1/3 ч. спірного житлового будинку з надвірними будівлями ОСОБА_2 перебувала у зареєстрованому шлюбі із ОСОБА_5, який тривав з

28.07.1995р. по 10.09.2008р. Розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_5, відбулося на підставі рішення суду від 10.09.2008р., яке було зареєстровано 25.03.2009р.

ОСОБА_5 помер 29.01.2009р., що підтверджується свідоцтвом. Після розірвання шлюбу та до своєї смерті вимог щодо поділку 1/3ч. спірного житлового будинку з надвірними будівлями не заявляв.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування в разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Статтею 1261 Цивільного кодексу України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Після смерті ОСОБА_5 із заявою про прийняття спадщини звернулись - 10.07.2009р. мати померлого ОСОБА_6 та 02.02.2009р. дочка померлого ОСОБА_7 . Була заведена спадкова справа, однак свідоцтво про право на спадщину не видавалось.

ОСОБА_6 померла 31.07.2014р. Після смерті ОСОБА_6 спадкоємцем є її син ОСОБА_1, який проживав разом з нею та в подальшому подав заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч.1 , ч.2 ст. 22 КпШС майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння,

користування і розпорядження цим майном.

За ч.1 ст. 28 КпШС в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю

подружжя, їх частки визнаються рівними. В окремих випадках суд може відступити від начала рівності часток подружжя, враховуючи інтереси неповнолітніх дітей або інтереси одного з подружжя, що заслуговують на увагу.

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (стаття 1218 ЦК України).

За ст.1226 ЦК частка у праві спільної сумісної власності спадкується на загальних підставах.

Згідно із частиною першою статті 355 ЦК України майно, що є у власності двох або більше осіб (співвласників), належить їм на праві спільної власності (спільне майно).

Виходячи із системного аналізу наведених норм права для спадкування частики у спільній сумісній власності на нерухоме майно, необхідно визначити розмір частки померлого власника, в даному випадку - ОСОБА_5 в праві спільної сумісної власності. Позивач вказаних вимог не заявляє.

За відсутності визначеності спадкової маси, в даному випадку частки спірного житлового будинку з надвірними будівлями, підстави для визнання пава власності в порядку спадкування за законом відсутні.

Крім того, позивач просить визнати договір купівлі- продажу від 03.06.2016р. укладений між ОСОБА_8, та ОСОБА_3 в частині купівлі-продажу 1/12 частини житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові, оскільки вказана частка є його власністю та вибула по-за його волею.

Між тим, спосіб захисту прав власника, яка майно вибула поза його волею полягає у предявлені віндикаційного позову витребування майна, а не визнання договору недійсним.

Також, відповідно до статті 228 ЦК України правочин вважається таким, що порушує публічний порядок, якщо він був спрямований на порушення конституційних прав і свобод людини і громадянина, знищення, пошкодження майна фізичної або юридичної особи, держави, Автономної Республіки Крим, територіальної громади, незаконне заволодіння ним. Правочин, який порушує публічний порядок, є нікчемним.

Такими є правочини, що посягають на суспільні, економічні та соціальні основи держави, зокрема правочини, спрямовані на використання всупереч закону комунальної, державної або приватної власності; правочини, спрямовані на незаконне відчуження або незаконне володіння, користування, розпорядження обєктами права власності українського народу землею як основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави, її надрами, іншими природними ресурсами (стаття 14 Конституції України); правочини щодо відчуження викраденого майна; правочини, що порушують правовий режим вилучених з обігу або обмежених в обігу обєктів цивільного права тощо.

Усі інші правочини, спрямовані на порушення інших обєктів права, передбачені іншими нормами публічного права, не вважаються такими, що порушують публічний порядок. (правовий висновок ВСУ викладений у справі № 6-1528цс15).

В даному випадку оспорюваний договір публічний порядок не порушує.

Більш того, суд зазначає, що нікчемний правочин, що передбачено ст. 288 ЦК України, не потребує визнанню його недійсним в судовому порядку.

Присвоєння при реєстрації номеру обєкту нерухомого майна - не є підставою для визнання недійсним договору купівлі-продажу 1/12 частини житлового будинку з надвірними будівлями по вул. Бондаревківській, 12 в м.Харкові.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 212 - 215 ЦПК України, суд -

вирішив :

В задоволені позову відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом

десяти днів з дня його проголошення, через суд першої інстанції. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строків для подачі апеляційної скарги.

Суддя Бородіна Н.М.