Справа № 308/1131/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 лютого 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 місцевої прокуратури, в особі керівника ОСОБА_2, до ОСОБА_1 міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішень ОСОБА_1 міської ради та державної реєстрації прав власності на земельну ділянку,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 місцева прокуратура, в особі керівника ОСОБА_2, звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідачів ОСОБА_1 міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішень ОСОБА_1 міської ради та державної реєстрації прав власності на земельну ділянку.

Вивчивши матеріали позовної заяви вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Пунктом 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством справляється судовий збір.

Згідно ч.1 ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1.1.1 та п.1.2.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви майнового характеру, яка подається юридичною особою, сплачується судовий збір - 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подачу позовної заяви немайнового характеру, яка подається юридичною особою, сплачується судовий збір - 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII, з 1 січня 2017 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру..

Так, відповідно до прохальної частини позовної заяви позивач заявляє дві позовні вимоги немайнового характеру та одну вимогу майнового характеру, а саме:

- визнати незаконним та скасування пункту 2.72 рішення 26 сесії 6 скликання ОСОБА_1 міської ради від 07.11.2014 року за №1507;

- визнати незаконним та скасування пункту 1.66 рішення 27 сесії 6 скликання ОСОБА_1 міської ради від 09.11.2015 року за №1882;

- скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на земельну ділянку за кадастровим номером :67:001:0160, площею 0,0800 га, вартістю 464492,00 грн., за №12031697 від 12.11.2015 року.

Враховуючи вищенаведене, відповідно до ст.ст.4, 6 Закону України «Про судовий збір» позивачем повинно бути сплачено судовий збір за дві вимоги немайнового характеру в розмірі 3200 грн. та одну вимогу майнового характеру у розмірі 4644,92 грн. До позовної заяви позивачем приєднано платіжне доручення №31 від 25.01.2017 року про сплату судового збору у розмірі 5600 грн., а тому позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 2244,92 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів ОСОБА_1 УДКСУ Закарпатської області, МФО 812016 , , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002 , код бюджетної класифікації 22030001, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити в один день з дня отримання ним ухвали.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст.121, 209 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 місцевої прокуратури, в особі керівника ОСОБА_2, до ОСОБА_1 міської ради, ОСОБА_3 про скасування рішень ОСОБА_1 міської ради та державної реєстрації прав власності на земельну ділянку - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 13 лютого 2017 року, але не більше одного дня з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4