ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/694/17
провадження № 2/753/2817/17
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"23" січня 2017 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Дубас В.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів, -

В С Т А Н О В И В:

У січні 2017 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі, зокрема, зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину або наявність підстав для звільнення від доказування.

Тобто в позовній заяві має міститись посилання, зокрема, на те, до кого пред'явлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, на цій стадії цивільного процесу позивач зобов'язаний виконувати вимоги щодо доведення певного кола фактів, що мають процесуальне значення, для підтвердження наявності права на пред'явлення позову та дотримання процесуального порядку його пред'явлення.

Вивченням матеріалів позовної заяви, встановлено, що даний позов не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, оскільки в позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зокрема не зазначено доказів визначення матеріальних збитків, заподіяних позивачу. При цьому не залучено звіту (експертної оцінки) про визначення розміру збитків. Позивачем не зазначено юридично значимих фактів, на основі яких він звертається до суду та обґрунтовує свої вимоги відповідно до норм матеріального права, що поширюються на спірні правовідносини, з зазначенням доказів в підтвердження обґрунтування заявлених вимог або наявність підстав для звільнення від доказування.

Отже, позивачу необхідно викласти обставини, як правові підстави, в обґрунтування позовних вимог до Відповідача із зазначенням доказів на їх підтвердження та надати докази вини відповідача у ДТП, яке мало місце 03.12.2016 та визначити підстави відповідальності Відповідача за наслідками дорожньої пригоди.

Таким чином, в поданій позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує своє право вимоги відповідно до норм матеріального права, а тому не визначено характер позову та не окреслено його предмет, який би характеризував те, на що спрямований позов, тобто, які саме права позивача порушені відповідачкем, який характер мають правовідносини, що виникли між сторонами з приводу даного спору, якими правовими нормами вони регулюються та яким чином передбачені шляхи їх поновлення, враховуючи, що ст.16 ЦК України визначений перелік способів захисту порушених прав та інтересів осіб, а право на звернення до суду відповідно до ст.4 ЦПК України притаманне лише особі, яка звертається за захистом своїх порушених прав або охоронюваних законом інтересів.

Суд не може вийти за межі позовних вимог та в порушення принципу диспозитивності самостійно обирати правову підставу та предмет позову, а за вказаних обставин для судового розгляду позивачами не визначені ні суть позовних вимог, ні їх правові підстави, що позбавляє можливості з'ясувати предмет спору та межі доказування.

Тому, оскільки відповідно до ст. 15 цього ж Кодексу суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають саме з правових відносин: цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових, а не з будь-яких суспільних зв'язків, то зазначення вказаних вище обставин за нормами ст. 119 ЦПК України є передумовою відкриття провадження у справі.

Також згідно з чинним законодавством зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину позову щодо порушення прав позивача є обов'язковими для особи, яка пред'являє позов, оскільки без зазначення доказів, що підтверджують вимоги, суд не може здійснити підготовку справи до розгляду та належним чином провести судове засідання.

При цьому, вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України, а саме позивачем не вказано зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви; до заяви не додано її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім того, встановлено, що позивачем не сплачено судовий збір, не надано доказів звільнення позивача від сплати судового збору.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тому у даному випадку позивачем не сплачено судовий збір у сумі 640 грн. 00 коп.

Згідно ст.121 ЦПК України, якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п"яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищенаведеного та керуючись ст.121 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.В. КОМАРЕВЦЕВА