Провадження № 2/761/3013/2017
У Х В А Л А

03 січня 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на рухоме майно,

В С Т А Н О В И В:

29.12.2016 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності на рухоме майно.

Разом з тим, під час вивчення матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Так, перш за все слід зазначити, що згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати за ним право власності на рухоме майно. Таким чином, спір який виник між сторонами, має майновий характер, а тому позовна заява, відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, повинна містити ціну позову.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» в редакції, яка діяла на час подання позовної заяви, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою - підприємцем була встановлена у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

При цьому, у відповідності до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 551 грн. 20 коп. При цьому, згідно змісту позовних вимог та матеріалів, доданих до позовної заяви, позивач просить визнати за ним право власності на рухоме майно, а саме - автомобіль марки «Mercedes-Benz», модель Е 280Т, 1994 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_1.

Враховуючи викладене та середньо ринкову вартість автомобілів марки «Mercedes-Benz», модель Е 280Т, 1994 року випуску, а також те, що ціна позову у позовній заяві взагалі не зазначена, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 1 500 (одна тисяча п'ятсот) грн. 00 коп.

Таким чином, позивачу слід надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у сумі 948 грн. 80 коп. (1500,00-551,20=948,80).

Крім того, як вбачається зі змісту позовної заяви, підставою звернення саме до Шевченківського районного суду міста Києва є те, що останньою відомою адресою місця реєстрації проживання відповідача є АДРЕСА_1, що територіально відноситься до дислокації Шевченківського району міста Києва.

Разом з тим, у вступній частині позовної заяви позивач вказує, що відповідач проживає за адресою: АДРЕСА_2, що територіально відноситься до дислокації Солом'янського району м.Києва.

У зв'язку з зазначеним, а також враховуючи ту обставину, що суд позбавлений можливості визначитися стосовно підсудності вказаної справи саме Шевченківському районному суду міста Києва, позивачу слід уточнити за якою саме адресою знаходиться місце реєстрації проживання (перебування) відповідача.

У разі виправлення недоліків у вказаній частині, нову позовну заяву необхідно подати разом із копіями заяв відповідно до кількості учасників процесу.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119-121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на рухоме майно - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: