Справа № 355/1249/16-ц
Провадження № 2/355/96/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про відмову в задоволенні клопотання про відстрочку сплати судового збору

та залишення позовної заяви без руху

04 січня 2017 року суддя Баришівського районного суду Київської області Лисюк Олександр Дмитрович розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом,

в с т а н о в и в :

10.10.2016 року за вх.№ 5396 до Баришівського районного суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом.

Ухвалою судді Баришівського районного суду від 10.10.2016 року позовні вимоги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 були залишені без руху та було зобовязано позивачів привести заяву у відповідність до вимог ст.119-121 ЦПК України, зокрема доплатити судовий збір в розмірі 6266 грн.60 коп.

Отримавши вказану ухвалу судді, 17.10.2016 року представник за довіреностями ОСОБА_3 звернувся до Баришівського районного суду із заявою про розстрочку сплати судового збору ( вх.№ 5635 від 19.10.2016 року ) посилаючись на майновий стан позивачів.

Ухвалою судді від 21 жовтня 2016 року представнику позивачів ОСОБА_3 було відмовлено в задоволенні заяви про розстрочку сплати судового збору, а подану до суду позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, було повернуто позивачам.

Не погоджуючись із висновком суду, 09.11.2016 року ( вх.№ 6070 ), представником за довіреністю ОСОБА_3 було подано апеляційну скаргу яка, ухвалою колегії суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду Київської області від 13 грудня 2016 року була задоволена, ухвала судді від 21жовтня 2016 року була скасована, а справа була передана на новий судовий розгляд.

Розглянувши матеріали поданої позовної заяви вважаю за необхідне залишити її без руху виходячи з наступних міркувань.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. За правилами ст.119 ЦПК України, подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема,позовна заява подається в письмовій формі і повинна містити: найменування суду до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору. Разом із тим, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ч.2 п.10 Постанови № 10 від 17.10.14 року Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», у випадках подання позовної заяви одним чи кількома позивачами (співпозивачами) до одного або кількох відповідачів судовий збір обчислюється із загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно до заявлених кожним із них вимог окремим платіжним документом (частина шоста статті 6 Закону № 3674-VI). Закон не містить заборони й можливості сплати усієї суми судового збору одним із кількох позивачів у справі; визначальним у такому разі є факт надходження усієї належної до сплати суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України. У випадку якщо один із позивачів звільнений від сплати судового збору, загальна сума збору зменшується пропорційно до заявлених ним вимог.

Із матеріалів даної справи вбачається, що з позовом про визнання права власності на спадкове майно, звернулися два позивачі: ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Однак при подачі позовної заяви до суду, лише одним із позивачів, а саме ОСОБА_1, сплачено судовий збір в розмірі 623.40 грн. При цьому іншим позивачем ОСОБА_2, жодних платежів не було здійснено.

17.10.2016 року представник за довіреностями ОСОБА_3 звернувся до Баришівського районного суду із заявою про розстрочку сплати судового збору ( вх.№ 5635 від 19.10.2016 року ) посилаючись на майновий стан позивачів. В обгрунтування своєї заяви представником позивачів додано копії свідоцтв про народження пяти онуків позивача ОСОБА_1. При цьому, жодних доказів того, що онуки, в яких є батьки ОСОБА_4 та ОСОБА_5, які зобовязані утримувати своїх дітей, знаходяться на утриманні позивача ОСОБА_1, суду не надано.

Більш того, ні представником позивачів ОСОБА_3, ні іншим позивачем -ОСОБА_2 не надано доказів, які б також підтверджували його тяжке матеріальне становище та яке б могло бути підставою для відстрочки чи розстрочки сплати судового збору.

З урахуванням вищенаведеного суд вважає, що на обставини, на які посилається представник позивачів у своїй заяві про розстрочку сплати судового збору при подачі позовної заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, не є достатніми для задоволення заяви про розстрочення сплати судового збору.

Згідно п.16. Постанови № 10 від 17.10.2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

При вивченні матеріалів справи встановлено, що при подачі позовної заяви до суду про визнання права власності на спадкове майно, а саме:

- житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташованого по вул. Козацька,39 в с. Селище Баришівського району ( інвентаризаційна оцінка станом на 2010 рік становить 39022 грн.),

-житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, розташованими по вул. Богдана Хмельницького, 3 в с. Селище Баришівського району ( докази оцінки відсутні );

-земельна ділянка, площею 4,90000 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ( вартість майна станом на 24.02.2012 року становить 55059,20 грн.);

-земельна ділянка, площею 0,3731 га для ведення товарного сільськогосподарського виробництва ( вартість майна станом на 24.02.2012 року становить 7280,00 грн.);

позивачем ОСОБА_1 сплачено судовий збір в розмірі 623.40 грн., що явно не відповідає дійсній вартості майна на момент предявлення позову.

За правилами ч.2 ст. 80 ЦПК України, ч.2 п.16. Постанови № 10 від 17.10.2014 року, суд попередньо визначає в розмірі 4134 грн., що становить 3 розміри мінімальної заробітної плати. Враховуючи попередню сплату в сумі 623.40 грн. позивачам необхідно доплатити суму судового збору в розмірі 3510 грн.60 коп. Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, буде здійснено судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Судовий збір у розмірі визначеному судом ( 3510 грн.60 коп.), має бути сплачено за реквізитами:

Отримувач коштів УДКСУ Баришівського району Київської області
Код отримувача (код за ЄДРПОУ)37862784
Банк отримувачаГУ ДКСУ у Київській області, м.Київ
Код банку отримувача (МФО)821018
Рахунок отримувача0016
Код класифікації доходів бюджету22030001
Призначення платежуСудовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Баришівський районний суд Київської області (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа)

При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником фізичною особою ідентифікаційний код, а при його відсутності, у звязку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.

У відповідності до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до Баришівського районного суду Київської області в оригіналі.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ч.2 ст.80, ст.ст. 82,119,121 ЦПК України, Постановою № 10 від 17.10.14 року Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»,

У х в а л и в :

Заяву представника позивачів ОСОБА_3 про розстрочку сплати судового збору в справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, залишити без задоволення.

Зобовязати позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2 у строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали, привести позовну заяву у відповідність до вимог ст.ст.119-121 ЦПК України та усунути вказані недоліки.

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом, залишити без руху, про що повідомити позивачів.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк, позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Селищанської сільської ради Баришівського району Київської області про визнання права власності на спадкове майно за заповітом буде вважатися не поданою та буде повернута позивачам.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Баришівського районного суду ОСОБА_6