Справа № 357/9171/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 вересня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Кошель Б. І. ,

при секретарі - Литвинській Н. А. ,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Відділ державної реєстрації управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за законом, -

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулась до суду із позовом посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_5 року померла її двоюрідна сестра ОСОБА_3, після смерті якої залишилась спадщина у вигляді квартири АДРЕСА_3. Спадкоємицею третьої черги по закону після смерті останньої являлася її мати ОСОБА_4, яка померла до відкриття спадщини, ІНФОРМАЦІЯ_6 року. Проте отримати свідоцтво про право на спадщину у приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області Дуднік І.В. позивач не має можливості, оскільки для оформлення спадкового майна необхідно встановити факт родинних відносин між померлою ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_4, так як відсутнє свідоцтво про народження матері померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_6, та документів, які б підтверджувала право власності на нерухоме майно спадкодавця, а тому просила суд встановити факт, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в м. Біла Церква Київської області, є племінницею ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року в м. Мінськ Республіки Білорусь, та являється двоюрідною сестрою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, а також визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

В судовому засіданні позивачка та її представник позов підтримали.

Відповідач та його представники проти задоволення позову заперечували та пояснили, що за життя померла ОСОБА_3 ніколи не згадувала про існування будь-яких родичів в Республіці Білорусь, проживала з сім'єю відповідача та вважає їх ріднею.

Третя особа в судове засідання не з'явилась, про час та день слухання справи була повідомлена належним чином, причини неявки суду не повідомила, направила до суду клопотання про розгляд справи за відсутності представника третьої особи.

Суд, вислухавши пояснення сторін та їх представника, покази свідків, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов обґрунтований та підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст. 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

За ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до ст.ст.10,60 ЦПК кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

В судовому засіданні було встановлено, що матір'ю позивачки є ОСОБА_4, яка померла до відкриття спадщини, ІНФОРМАЦІЯ_6 року. Матір'ю спадкодавця ОСОБА_3 є ОСОБА_16, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 року. Дані обставини сторонами не заперечуються та підтверджуються копіями свідоцтв про народження позивачки від 10.09.1948 року НОМЕР_1, про одруження позивачки та ОСОБА_11 від 27.09.1978 року НОМЕР_2, про одруження матері позивачки ОСОБА_4 та ОСОБА_12 від 27.03.1984 року НОМЕР_3, про народження ОСОБА_3 від 07.08.1951 року НОМЕР_4, копією посвідки про одруження ОСОБА_17 та ОСОБА_13 від 17.11.1936 року.(а.с. 29-32, 97, 85)

Також, судом встановлено, що ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року, та ОСОБА_17 яка померла ІНФОРМАЦІЯ_7 року, є рідними сестрами. Дані обставини підтверджуються копією довідки Янишівської сільської ради Ставищанського району Київської області від 24.06.1985 року про те, що ОСОБА_15 навчаючись в Янишівській 7-ми річній школі з 1930 року по 1933 рік знаходилась на утриманні її сестри ОСОБА_16, яка працювала вчителькою у цій школі з 1930 року по 1933 рік, що також підтверджується даними з пенсійної справи ОСОБА_17., де зокрема у особовій картці останньої місцем роботи ОСОБА_17 в період з 1930 року по 1933 рік зазначена посада вчителя в Янишівській школі.

Крім того, вказані обставини підтверджуються копіями свідоцтв про народження ОСОБА_4 від 28.03.1918 року НОМЕР_5, де батьками останньої вказані ОСОБА_18 та ОСОБА_19, свідоцтва про одруження ОСОБА_4 та ОСОБА_12 від 27.03.1984 року НОМЕР_3, копією архівної довідки Державного архіву Одеської області від 20.06.2016 року №С-785 про те, що в метричній книзі Різдво - Богородиці Ново-Слобідської церкви м. Одеси за 1904 рік існує запис №35 про народження ІНФОРМАЦІЯ_8 року (за старим стилем) у «ОСОБА_18» та його дружини «ОСОБА_32» доньки ОСОБА_17, а також копії посвідки про народження ОСОБА_17, згідно якої ІНФОРМАЦІЯ_9 року в книзі запису актів громадянського стану м. Одеси зроблений відповідний запис про народження. (а.с. 30, 33, 81-82, 84, 110, 112, 151)

Також, вказані обставини в судовому засіданні ствердили свідки ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22 які є близькими родичами позивачки, добре обізнані про родинні зв'язки з померлою ОСОБА_3, неодноразово спілкувались з нею, коли вона приїздила до них у гості в Республіку Білорусь, а також відвідували її в України. Показами свідка ОСОБА_8, яка була сусідкою ОСОБА_3, та знає позивачку як її сестру. Показами свідка ОСОБА_23, яка разом з померлою ОСОБА_3, протягом тривалого часу обробляла земельну ділянку, і та їй розповідала про те, що має рідню в Республіці Білорусь.

Суд не приймає до уваги покази свідків ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28 та ОСОБА_29 оскільки останнім невідомі будь-які беззаперечні дані щодо родинних зв'язків спадкодавця ОСОБА_3

Як встановлено в судовому засіданні, спадкоємицею третьої черги по закону після смерті ОСОБА_3 являлася мати позивачки ОСОБА_4, яка до відкриття спадщини, ІНФОРМАЦІЯ_6 року померла. Отримати свідоцтво про право на спадщину у приватного нотаріуса Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області Дуднік І.В. позивач не має можливості, оскільки для оформлення спадкового майна необхідно встановити факт родинних відносин між померлою ОСОБА_3 та померлою ОСОБА_4, так як відсутнє свідоцтво про народження матері померлої ОСОБА_3 - ОСОБА_17, та документів, які б підтверджувала право власності на нерухоме майно спадкодавця.

Встановлення факту родинних відносин необхідно позивачці для оформлення спадщини.

Згідно з ч. 4 ст. 1266 ЦК України двоюрідні брати та сестри спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові (тітці, дядькові спадкодавця), якби вони були живими на час відкриття спадщини.

По справі встановлено, що приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області Дуднік І.В. було відмовлено ОСОБА_1 в оформленні спадкових справ та видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року, оскільки відсутній правовстановлюючий документ на вищевказану квартиру та відсутні докази родинних стосунків між спадкодавцем та спадкоємцем.

Згідно ст.1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків / спадщини/ від фізичної особи, яка померла / спадкодавця/, до інших осіб / спадкоємців/.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно ст. 1263 ЦК України у третю чергу право на спадкування за законом мають рідні дядько та тітка спадкодавця.

За ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 1269 ЦК України, спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

За ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. « Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Так, по справі встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_5 р. померла двоюрідна сестра позивача ОСОБА_3, яка за життя заповіту не залишила, але після якої залишилося спадкове майно у вигляді квартири АДРЕСА_5

Також встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_6 р. померла мати позивачки ОСОБА_4, яка була б спадкоємицею третьої черги по закону після смерті ОСОБА_3, і яка померла до відкриття спадщини, а тому позивачка має право успадкувати ту частку спадщини, яка належала б за законом її матері, якби вона була живою на час відкриття спадщини.

Згідно даних, що містяться у спадковій справі №8/2016, номер у спадковому реєстрі 58821991, після померлої ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_3, позивачка ОСОБА_30 прийняла спадщину після смерті останньої, шляхом подання відповідної заяви 27.04.2016 року, тобто на протязі 6 місяців з дня смерті спадкодавця.

Згідно довідки КП КОР «Південне бюро технічної інвентаризації» від 17.06.2016 року №1279, станом на 01.01.2013 року право власності на квартиру АДРЕСА_6 зареєстровано за ОСОБА_3 на підставі довідки №66 від 06.05.1992 року, виданої ЖБК «Красная Звезда». (а.с. 26)

Відповідно до довідки ОСББ «Червона Зірка» від 03.04.2016 року №32/2016, ОСОБА_3 була зареєстрована за адресою АДРЕСА_7 з 31.12.1975 року по день смерті. (а.с. 93)

Постановою від 10.08.2017 р. приватний нотаріус Білоцерківського міського нотаріального округу в Київській області Дуднік І.В. відмовила позивачці у видачі свідоцтва про право на спадщину на квартиру АДРЕСА_6 у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документа на квартиру.

Оскільки в судовому засіданні встановлено та стверджується сторонами по справі факт належності спадкодавцеві ОСОБА_3 на праві приватної власності квартири АДРЕСА_4 суд вважає, що позивачка ОСОБА_1, як спадкоємець за законом за правом представлення, передбаченого ст. 1266 ЦК України, набула право власності на вищевказану квартиру в порядку спадкування за законом після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3

А тому за позивачем ОСОБА_1 слід визнати право власності на квартиру АДРЕСА_6 в порядку спадкування за правом представлення після смерті двоюрідної сестри ОСОБА_3

Отже, проаналізувавши все вищенаведене суд вважає вимоги позивача обґрунтованими та такими, що підлягають до задоволення.

На підставі ст.ст.79, 88 ЦПК України, ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з відповідача підлягає стягненню на користь позивачки судовий збір в сумі 1551 грн., сплачений позивачкою при зверненні до суду з даним позовом.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1216, 1217, 1218, 1266, 1273, 1274, 1275 ЦК України; ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 209-218, 256-259, 294, 296 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Встановити факт, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року в м. Біла Церква Київської області, є племінницею ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_6 року в м. Мінськ Республіки Білорусь, та являється двоюрідною сестрою ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_4 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_5 року.

Стягнути з ОСОБА_2 на корить ОСОБА_1 сплачений нею судовий збір в розмірі 1551 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Б. І. Кошель