overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Номер провадження 2/754/3447/17 Справа № 754/2787/17
31 серпня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді Галась І.А.
при секретарі Грей О.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу,
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що 21.10.2010 року між сторонами було укладено шлюб. Спільне життя із відповідачем не склалося, у зв'язку з тим, що вони втратили почуття поваги та кохання, що призвело до припинення ведення спільного господарства та підтримання подружніх відносин. Таким чином, сім'я фактично розпалася, шлюб є формальним.
В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги, просив позов задовольнити, шлюб розірвати, проти заочного рішення не заперечував.
Відповідач в судове засідання повторно не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлялася належним чином.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення в порядку ст. 224 ЦПК України.
Вислухавши пояснення позивача, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 21.10.2010 Виконкомом Української міської ради Обухівського району Київської області, актовий запис № 95.
Від шлюбу мають дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, спільного господарська протягом останніх півтора року не ведуть.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України суд з?ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.
Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Аналізуючи та оцінюючи всі вищевикладені обставини у їх сукупності, суд прийшов до висновку, що шлюб підлягає розірванню, так як сторони однією сім?єю не проживають, спільне господарство не ведуть, мають різні інтереси та погляди, втратили почуття любові та поваги один до одного, сімейно-шлюбні стосунки сторін розпались і поновлені бути не можуть, тому шлюб повинен бути розірваний.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 88, 174, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований Виконкомом Української міської ради Обухівського району Київської області 21.10.2010р., актовий запис № 95 - розірвати.
Заочне рішення може бути переглянуте Деснянським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом 10-ти днів з дня отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення.
Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5872/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" вересня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу).

Вивчивши позовну заяву, вважаю, що остання підлягає поверненню заявнику для подачі до належного суду, виходячи із наступного.

Зважаючи на предмет даного спору останній подається за правилами підсудності місцезнаходження відповідача (ч.2 ст. 109 ЦПК), підстави для подачі позову за правилом альтернативної аідсудності відсутні

На виконання вимог ч. 3 ст.122 ЦПК України судом зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача щодо надання інформації про його зареєстроване місце проживання (перебування).

За результатами отриманої інформації адресного бюро м. Києва, судом встановлено, що відповідач не є зареєстрованим мешканцем Дарницького району м. Києва, його місце реєстрації по м. Києву не встановлено.

За результатами вивчення матеріалів позовної заяви встановлено, що відповідач не є зареєстрованим мешканцем Дарницького району м. Києва, його місце реєстрації: АДРЕСА_1.

З викладеного вбачається, що дана позовна заява Дарницькому районному суду м. Києва не підсудна.

Усі справи, що підлягають вирішенню в порядку цивільного судочинства, розглядаються судами за встановленими Законом правилами підсудності, а їх порушення - є ознакою незаконності рішення.

Відповідно до вимог статті 115, пункту 4 частини 3 статті 121 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду.

На підставі викладеного, з урахуванням Постанови № 3 Плунуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справта, керуючись ст.ст. 109, 110, ст. 115, п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, Закону України «Про судовий збір», суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення грошових коштів в порядку зворотної вимоги (регресу), - з усіма додатками повернути заявнику для подачі до належного суду.

Повернути ОСОБА_2 згідно платіжної квитанції від 11 липня 2017 року, УДК у Дарницькому районі м. Києва, кредит рахунок 0003, рахунок отримувача - 38021179, кошти судового збору у сумі 640 (шістсот сорок) грн. 00 (нуль) коп.

Роз»яснити заявнику положення частини 5 статті 121 ЦПК України про те, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть і снувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Коренюк А.М.
Номер провадження 2/754/4161/17
Справа №754/5397/17
РІШЕННЯ

Іменем України

06 вересня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Таран Н.Г.

за участю секретаря судового засідання: Двірко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від вказаного шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя не склалося, припинили сімейні відносини. Збереження шлюбу з відповідачем вважає неможливим. В зв'язку з вищевикладеним просить шлюб розірвати.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримала в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі, про що подав суду письмову заяву.

Письмовими доказами підтверджується, що сторони зареєстрували шлюб 27.08.2005 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції в м. Києві, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.5).

Від вказаного шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.4)

Як вбачається з поданої позовної заяви, яка не заперечується відповідачем сімейне життя не склалося. Сім'я існує лише формально, подальше спільне проживання та збереження сім'ї є не доцільним.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Відповідно до ч.3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

За ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки сторони не бажають перебувати у шлюбі, а примушування до збереження шлюбу не допускається - збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін.

Відповідно до ст.. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Отже, вимоги позивача про відновлення дошлюбного прізвища підлягає також до задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 24, 56, 112 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 174, 209, 213-215, 294, 296 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 27.08.2005 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції в м. Києві, актовий запис №1166 - розірвати.

Відновити ОСОБА_1 дошлюбне прізвище - ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя: Н.Г.Таран
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 755/18355/16-ц

"05" вересня 2017 р. . Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючої судді Арапіної Н.Є.

з секретарем Рудь Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя. Свої вимоги мотивував тим, що з 31 липня 2010 року перебувала з відповідачем у шлюбі, який 25 листопада 2016 року рішенням Дарницького районного суду м. Києва розірвано. Під час перебування у шлюбі сторонами придбано автомобіль марки «Hyundai Accent», 2013 року випуску, який був зареєстрований на ім.»я відповідача. На цей час позивач продав зазначений транспортний засіб без згоди позивача та не відшкодував їй частину грошових коштів за відчуження автомобіля. З урахуванням уточнених позовних вимог просила визнати за нею право власності на 1/2 частину транспортного засобу «Hyundai Accent», 2013 року випуску, кузов № НОМЕР_1, як на об'єкт спільної сумісної власності подружжя; стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, на користь ОСОБА_1 132500,00 грн. в рахунок компенсації 1/2 частини у спільному майні подружжя, транспортного засобу «Hyundai Accent», 2013 року випуску, кузов № НОМЕР_1 та понесені судові витрати по справі.

До початку розгляду справи по суті судом встановлено, що згідно із заяви про реєстрацію транспортного засобу №89427617 від 12 квітня 2016 року місце реєстрації ОСОБА_2 є АДРЕСА_1 (а.с. 56). Крім цього, даний факт підтверджує позивач у заяві про уточнення позовних вимог від 04 вересня 2017 року (а.с. 87).

Згідно із ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

За встановлених обставин, суд приходить висновку про направлення справи за підсудністю.

Керуючись п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України,

у х в а л и в :

Передати цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя на розгляд до Іршавського районного суду Закарпатської області, який розташований за адресою: 90100, Закарпатська область місто Іршава, вулиця Шевченка, 40.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.Є.Арапіна
06.09.2017 Справа № 756/2325/17
Унікальний номер 756/2325/17
Справа № 2/756/2634/17
РІШЕННЯ

Іменем України

06 вересня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді Васалатія К.А.

за участі секретаря Ільченко Ю.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

У лютому 2017 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 22.12.2012 р. Від шлюбу у сторін дітей немає.

Позивач вказує, що з відповідачем разом не проживають з грудня 2015 р., не приймають участі у житті один одного, не підтримують шлюбні стосунки та не ведуть спільного господарства. Зазначає, що стосунки з відповідачем не склалися через різні характери та протилежні погляди на життя. Спору щодо поділу спільного сумісного майна подружжя між сторонами відсутній. Тому враховуючи вищевикладене, позивач просить суд розірвати шлюб із ОСОБА_3

Ні позивач ні відповідач у судове засідання не з'явились. Їх спільний представник надав суду заяви щодо підтримки позову та визнання його.

Суд, дослідивши письмові докази по справі, встановив обставини, що викладені нижче.

Як з'ясовано судом, 22.12.2012 р. у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського РУЮ у м. Севастополі, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, актовий запис № 979, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с. 13).

Сторони не підтримують шлюбні відносини, не ведуть спільне господарство, не приймають участі у житті один одного, позивачка не має наміру зберігати сім'ю, так як мешкає у м. Севастополь АРК, яке на даний час є окупованою РФ територією.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що примирення між сторонами неможливо, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам сторін, а тому, суд приходить до висновку про задоволення позову, як законного та обґрунтованого.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 10, 15, 30, 60, 212, 213, 215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 104, 110, 112 СК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, 22.12.2012 р. у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Ленінського РУЮ у м. Севастополі, актовий запис № 979 - розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя К.А. Васалатій
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 вересня 2017 року м. Київ

Суддя Солом'янського районного суду м. Києва Українець В.В., розглянувши заяву представника позивача - ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі судді Солом'янського районного суду м. Києва від 19 липня 2017 року в справі за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, Приватного акціонерного товариства Страхова компанія «Провідна» про стягнення коштів,

в с т а н о в и в:

Ухвалою судді Солом'янського районного суду м. Києва від 19 липня 2017 року відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ПрАТ Страхова компанія «Провідна» про стягнення коштів та розгляд справи призначено на 29 січня 2018 року о 09 годин 30 хвилин.

Представник позивача звернувся в суд з заявою про виправлення описки в ухвалі судді Солом'янського районного суду м. Києва від 19 липня 2017 року.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд може за власної ініціативи, або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Статтею 219 ЦПК України не визначено, яка за формою та змістом має бути заява про виправлення описки у судовому рішенні.

Єдиною статтею ЦПК України, яка визначає форму та зміст позовної заяви є стаття 119, яка визначає форму та зміст позовної заяви.

Оскільки в цій статті не визначено форму та зміст заяви, слід застосувати аналогію права на підставі ч. 8 ст. 8 ЦПК України, де передбачено наступне: якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини (аналогія закону), а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад законодавства (аналогія права).

Заява не відповідає вимогам пункту 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України відповідно до якого позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

Представник позивача зазначає, що призначення розгляду справи на 29 січня 2018 року є опискою, яка підлягає виправленню.

З матеріалів справи вбачається, що судовий розгляд дійсно призначений на 29 січня 2018 року.

У заяві представник позивача не зазначив, в чому саме полягає описка чи арифметична помилка в ухвалі про відкриття провадження та яким чином (на яку дату) її слід виправити.

Крім того, у порушення вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України, заява подана в одному екземплярі, що позбавляє суд можливості направити всім сторонам її копії.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху, у якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк на усунення недоліків.

З огляду на наведене, заява підлягає залишенню без руху.

Керуючись статтями 119-121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Заяву представника позивача - ОСОБА_1 залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном на п'ять днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом подачі нової заяви, з урахуванням вимог викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Суддя:
Провадження № 2/761/2495/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 серпня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого - судді Малинникова О.Ф.

при секретарі - Салаті В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк ,,Приватбанк,, до ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2016 року до суду надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк ,,Приватбанк,, до ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості.

Позовна заява обгрунтована тим, що відповідно до укладеного договору № б/н від 23.05.2011 року ОСОБА_2 отримав кредит у розмірі 3100.00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 30.00% на рік на суму залишку заборгованості за кредитом з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.

Позивач свої зобов'язання за Договором та угодою виконав в повному обсязі, а саме надав Відповідачу кредит в розмірі, встановленому Договором.

Відповідач зобов'язання за кредитним Договором не виконав.

У зв'язку з зазначеними порушеннями зобов'язання за кредитним договором Відповідач станом на 31.10.2016 року має заборгованість - 31228.40 грн., яка складається з наступного:

- заборгованість за кредитом 2945.45 грн

- заборгованість по процентам за користування кредитом 23228.00 грн.

- заборгованість за пенею та комісієб 3091.69 грн.

- штраф (фіксована частина) 500 грн.

- штраф (процентна складова) 1463.26 грн.

Враховуючи вищевикладене позивач просить суд:

1) стягнути з відповідача - ОСОБА_2 на користь ПАт КБ "ПРИВАТБАНК"заборгованість в розмірі 31228.40 грн. за кредитним договором № б/н від 23.05.2011 року та судові витрати в розмірі 1378.00 грн.

В матеріалах справи міститься клопотання представника позивача про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, проти ухвалення у справі заочного рішення не заперечує.

Згідно довідки адресно - довідкового підрозділу ГУ ДМС України у м.Києві громадянин ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, знят з реєстрації 07.10.2014 року за адресою АДРЕСА_1 у зв'язку зі смертю.

Відповідно до п. 6 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Оскільки відповідач помер і спірні правовідносини не допускають правонаступництва, провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 205, суд, -

у х в а л и в :

Провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний Банк ,,Приватбанк,, до ОСОБА_2 про стягнення кредитної заборгованості - закрити.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Малинников О.Ф.
Єдиний унікальний номер 722/2141/14-ц
Номер провадження 6/722/19/17
УХВАЛА

про залишення заяви про заміну строни виконавчого провадження без руху

05 вересня 2017 року м. Сокиряни

Суддя Сокирянського районного суду Чернівецької області Побережна О.Д., розглянувши в порядку ст.ст. 118-120, 378 ЦПК України заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-капітал» про заміну сторони у виконавчому провадженні,-

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_1, діючи на підставі довіреності від 03.07.2017 року від імені Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-капітал», звернулася до суду із заявою про заміну сторони у виконавчому провадженні.

Просить у зв`язку з укладенням 19.12.2016 року договору про відступлення прав вимоги №2/К замінити стягувача по справі з Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» на ТзОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-капітал» (ЗНВІПФ «ПРІМОКОЛЕКТ ВЕНЧУРНИЙ ФОНД-1») за правом грошової вимоги до ОСОБА_2.

Крім того, у змісті заяви зазначено клопотання про проведення судового розгляду даної спарви за відсутності представника ТзОВ «Компанія з управління активами «Прімоколект-капітал».

Вищезазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до вимог п. 5 ч.2 ст.119 ЦПК України в ній відсутній виклад обставин щодо:

-винесення Сокирянським районним судом Чернівецької області рішення про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованості по кредитному договору, у т.ч. не зазначено дати винесення рішення, номер судового провадження, суму заборгованості);

-видачі Сокирянським районним судом Чернівецької області стягувачу виконавчого листа про стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «Дельта Банк» суми заборгованості, дати та номера виконавчого листа;

- відкриття виконавчого провадження, його номеру та дату, орган ДВС, що відкрив таке провадження;

- наявності на час звернення із даною заявою не стягнутої з боржника заборгованості перед ПАТ «Дельта Банк».

Крім того, відповідно до п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України в заяві відсутнє посилання на докази, що підтверджують вищезазначені обставини.

Положення ст.119 ЦПК України, яка, по аналогії, застосовується до даної заяви, визначає форму та зміст позовної заяви, зокрема встановлює обовязковий виклад обставин та зазначення доказів на підтвердження кожної обставини.

Наявність вищевказаних недоліків заяви є перешкодою до її розгляду судом по суті та винесення судового рішення.

За таких обставин та керуючись ч.1 ст.121 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-капітал», подану представником ОСОБА_1, про заміну сторони у виконавчому провадженні залишити без руху, надавши представнику заявника трьохденний строк для усунення зазначених недоліків, який відраховується з дня отримання копії ухвали.

Ухвала в апеляційному та касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Суддя Сокирянського районного суду

Чернівецької області ОСОБА_3