Справа № 308/3010/16-ц
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 серпня 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді - Бенца К.К.

при секретарі судових засідань ОСОБА_1

за участі :

представника позивача ОСОБА_2

відповідача - ОСОБА_3

представника відповідача - ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_5 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_5 в особі уповноваженого представника ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу .

Ухвалою судді Бенца К.К. від 11.04.2017 року прийнято цивільну справу № 308/3010/16-ц до свого провадження.

На адресу суду від представника відповідача до початку розгляду справи по суті надійшов зустрічний позов про визначення місця проживання дитини, мотивуючи тим, що обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним. Просив прийняти до спільного розгляду з первісним позовом зустрічний позов.

Представник позивача у судовому засіданні залишила вирішеня питання прийняття зустрічної позовної заяви на розсуд суду .

Суд, заслухавши пояснення представника відповідача , відповідача та представника позивача що приймає участь у справі, вивчивши матеріали цивільної справи, первісний та зустрічний позови, приходить до наступного висновку.

Згідно вимог ч.1 ст.123 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Згідно ст.124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу. До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Водночас, позовна заява подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі відповідно до приписів Закону України «Про судовий збір»; не зазначено докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування ; не викладені обставини, якими позивач за зустрічним позовом обґрунтовує свої вимоги, і не зазначені докази, що підтверджують кожну обставину; не зазначено переліку документів, що долучаються до заяви.

Відповідно до вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI визначено об'єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, -у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

За ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру встановлюється у розмірі 0.4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Варто також зазначити, що згідно п. 3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Таким чином, позивачу, необхідно сплатити судовий збір за подання зустрічного позову в розмірі 640,00 грн.

На підтвердження оплати судового збору до Ужгородського міськрайонного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Водночас, зустрічна позовна заява подана з порушенням вимог ст. 120 ЦПК України.

Відповідно до приписів ч.1 ст.120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Натомість в порушення вимог ч.1 ст. 120 ЦПК України позивачем не надано до позовної заяви її копі та копії документів для відповідача.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про прийняття зустрічного позову у справі неможливо, вважаю за необхідне зустрічну позовну заяву залишити без руху та надати позивачу за зустрічним позовом строк для усунення недоліків зустрічної позовної заяви з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що зустрічну позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше зустрічна позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу за зустрічним позовом.

У зв'язку з наведеним, залишення заяви без руху відповідно до ст. 121 ЦПК України не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду, так як після усунення вказаних недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду.

Керуючись ст.ст. 119-121, 123, 124, 208-210 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про визначення місця проживання дитини залишити без руху.

Повідомити позивача за зустрічним позовом про необхідність виправити зазначені недоліки зустрічної позовної заяви в строк, що не перевищує пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що інакше зустрічна позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу за зустрічним позовом.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6