Справа №295/5659/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.07.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючого судді Гумен Н.В.,

при секретарі Скришевській О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Богунського районного суду м. Житомира цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Теплий стан" про усунення перешкод у користуванні приватним житлом,-

встановив:

Ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 19.06.2017 року відкрито провадження по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа Об`єднання співвласників багатоквартирного будинку "Теплий стан" про усунення перешкод у користуванні приватним житлом.

14.07.2017 року через канцелярію суду від відповідача ОСОБА_2 надійшла зустрічна позовна заява до ОСОБА_6 про припинення права власності ОСОБА_6 на ? частину однокімнатної квартири АДРЕСА_1, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_6 компенсацію в розмірі 92500,00 грн. та визнати за ОСОБА_2 право власності на однокімнатну квартиру.

19.07.2017 року через канцелярію суду від представника відповідача ОСОБА_2 ОСОБА_3 надійшло клопотання про відстрочення додаткової сплати судового збору при подачі зустрічного позову.

У судовому засіданні представник позивача (по зустрічному позову) ОСОБА_3 підтримав клопотання, просив зустрічну позовну заяву прийняти та вирішити питання про розстрочку сплати судового збору, вказуючи на скрутне матеріальне становище та враховуючи, що вподальшому будуть зроблені значні витрати по сплаті за проведення експертизи та необхідності внесення на депозитний рахунок суду грошової компенсації.

Відповідач ОСОБА_1 та його уповноважений представник ОСОБА_7 (по зустрічному позову) просили відмовити у приєднанні зустрічного позову, оскільки вважають, що первісний та зустрічний різнять між собою, вказали, що по зустрічному позову не дотримано вимог діючого законодавства щодо сплати судового збору.

Інші учасники судового розгляду в судове засідання не зявилися, причини неявки суд не повідомили.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст.123 ЦПК України відповідач має право предявити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємоповязані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Проаналізувавши зустрічні вимоги сторін, суд вважає, що в спільному розгляді даних позовів є необхідність, оскільки задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Однак, судом зясовано, що при подачі зустрічного позову позивачем було сплачено судовий збір в розмірі 640,00 грн., тобто в меншому розмірі ніж передбачено Законом України «Про судовий збір» та положеннями ч.1 ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України заявлено клопотання про розстрочення сплати судового збору.

Згідно ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Статтею 8 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, аналогічні підстави для відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Разом з тим, стороною позивача до заяви про відстрочення сплати судового збору не долучено жодного документу на підтвердження обґрунтованості поданої заяви, а тому підстав для задоволення вказаного клопотання немає.

Відповідно до 1 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000,00 грн.).

Відповідно до положень ч.1 ст. 80 Цивільного процесуального кодексу України, ціна позову визначається: у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості, а у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

Ціна позову це грошовий вираз майнових вимог позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку. Ціну позову визначає позивач у позовній заяві. Відповідно до ч.4 ч.2 ст. 119 ЦПК зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обовязковою вимогою до змісту позовної заяви. Зазначаючи ціну позову, позивач повинен обґрунтувати у позовній заяві наведену ним оцінку, оскільки щодо цієї обставини застосовується загальне правило про те, що кожна особа повинна довести обставини, на які вона покликається.

Так, вартість квартири, яка зазначена у позові, вочевидь не відповідає дійсній вартості на момент предявлення позову та визначена позивачем (за зустрічним позовом) ціна позову не підтверджена належними доказами.

Крім того, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 124 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу.

До зустрічної позовної заяви, поданої з порушенням вимог, встановлених частиною першою цієї статті, застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Враховуючи викладене вище, відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 120, 121, 123, 168 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Відмовити в задоволенні клопотання представника позивача по зустрічному позову ОСОБА_2 ОСОБА_3 про відстрочення сплати судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_8 до ОСОБА_6 про припинення права власності на частку у спільному майні залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує пяти днів з моменту отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк зустрічну позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. В. Гуме