overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 529/584/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2017 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Гвоздика А. Є.

при секретарі Цихоцька Л. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт Диканька цивільну справу за позовом ОСОБА_1 Байрама-огли до ОСОБА_1 Єгани Танриверді-кизи про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Сторони 15 січня 1991 року зареєстрували шлюб у Азербайджанській РСР, Ханларського району, сільська рада с. Мірзик, від якого мають неповнолітніх дітей - доньку доньку ОСОБА_2, 20. 02. ІНФОРМАЦІЯ_1 та сина ОСОБА_3, 15. 05. ІНФОРМАЦІЯ_2.

Вказуючи на те, що спільне життя із відповідачем не склалося через відсутність взаємопорозуміння, різні погляди на життя, у зв'язку з чим виникали постійні сварки, позивач звернувся з позовом до суду про розірвання шлюбу.

Позивач ОСОБА_1 Байрам - огли в судове засідання не з'явився, але на адресу суду від нього надійшла письмова заява в якій позивач свої позовні вимоги підтримує повністю та просить їх задоволити, а розгляд справи проводити в його відсутність.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання повторно не з'явилася, хоча про час слухання справи була повідомлена шляхом направлення поштового повідомлення за зареєстрованим місцем проживання в порядку, визначеному ч. 5 ст. 74 ЦПК України. Причини своєї неявки суд не повідомила, заперечень проти позову не подала.

За вказаних обставин розгляд справи був проведений без участі сторін на підставі наявних в справі доказів.

Розглянувши матеріали позовної заяви, дослідивши наявні докази у справі, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Як встановлено в судовому засіданні спільне життя сторін в подальшому не можливе і відновлювати сімейні стосунки вони наміру не мають. Вказане свідчить, що подальше спільне життя подружжя і збереження їхнього шлюбу суперечить інтересам кожного з них, а тому відповідно до ст. 112 СК України шлюб між ними слід розірвати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 110, 112, Сімейного кодексу України , ст. ст. 10, 11, 60, 130 ч. 4, 208, 212-215 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 Байрам-огли та ОСОБА_1 (дошлюбне прізвище Алескандерова) Єганою Танриверді кизи, зареєстрований 15 січня 1991 року у Азербайджанській РСР, Ханларського району, сільська рада с. Мірзик, актовий запис № 1.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Полтавської області на протязі десяти днів з дня його проголошення. Особи. які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий:
Здолбунівський районний суд Рівненської області
С У Д О В И Й Н А К А З
31.07.2017 року справа № 562/2480/17
Суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Кушнір О.Г., розглянув у м.Здолбунів Рівненської області заяву комунального підприємства "Міське будинкоуправління" щодо видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 1675 грн. 69 коп., індексу інфляції в сумі 1092 грн. 30 коп. та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, в розмірі 116 грн. 61 коп.
На підставі ст.ст.11, 509, 525, 526, 530, 536, 610-612, 614, 615, 903 ЦК України та керуючись ст.ст.88, 95-105 ЦПК України, ст.19 Закону України "Про виконавче провадження", -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Роз'яснити, що згідно зі статтею 105 ЦПК України боржник має право протягом 10 /десяти/ днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом 10 /десяти/ днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.(ст.105-1 ЦПК України).
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом 3 /трьох/ днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Кушнір О. Г.
У Х В А Л А

Іменем України

02 серпня 2017 р. Октябрський районний суд м. Полтави у складі :

головуючого - судді Андрієнко Г.В.,

розглянувши заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 23 травня 2017 року по справі № 554/10750/16ц, -

В С Т А Н О В И В :

19 червня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення від 23 травня 2017 року по № 554/10750/16ц. Посилається на те, що заочним рішенням Октябрського районного суду м. Полтави позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу задоволено повністю: стягнено з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу за договором позики від 06.11.2015 року у розмірі 1 555 800, 00 грн., що є еквівалентом 60 000 доларів США та судові витрати по справі в сумі 6 890, 00 грн. З вищевказаним заочним рішенням суду не погоджується. Зазначає, що не був належним чином повідомленим про день та час слухання справи вважав, що обставини справи встановлені не у повному обсязі, але мають істотне значення для вирішення справи по суті.

В судове засідання позивач не зявився, його представник подав заяву про відкладення розгляду справи, разом з тим доказів неможливості зявитися до суду, як і попередні рази, не надав.

Позивач ОСОБА_2 в судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував, вважав її безпідставною, прохав в її задоволенні відмовити.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає заяву не обґрунтованою та такою, що не підлягає задоволенню у зв»язку з наступним.

Як встановлено в судовому засіданні, обґрунтованих підстав вважати, що заявник не був присутній при розгляді заочного рішення з поважних причин суду не надано, хоча про місце та час розгляду повідомлений належним чином ( повідомлення повернулось за закінченням терміну зберігання (а.с.55). Також відповідачем не було надано посилання на докази, якими він обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 231 ЦПК України У результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою зокрема може залишити заяву без задоволення.

Проте, враховуючи те, що відповідач ОСОБА_1 будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи (відповідно до вимог ЦПК України) в судове засідання не з»явився, а також те, що рішення суду було отримане за місцем реєстрації ( а.с.41) суд вважає, що в задоволенні заяви про перегляд заочного рішення необхідно відмовити.

Керуючись ст. ст. 231-232 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у перегляді заочного рішення від 23 травня 2017 року по справі № 554/10750/16-ц за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення боргу.

Розяснити, що у разі відмови у перегляді заочного рішення ,заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Г.В.Андрієнко
Здолбунівський районний суд Рівненської області
С У Д О В И Й Н А К А З
31.07.2017 року справа № 562/2478/17
Суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Кушнір О.Г., розглянув у м.Здолбунів Рівненської області заяву комунального підприємства "Міське будинкоуправління" щодо видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 2913 грн. 18 коп., індексу інфляції в сумі 1397 грн. 43 коп. та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, в розмірі 193 грн. 47 коп.
На підставі ст.ст.11, 509, 525, 526, 530, 536, 610-612, 614, 615, 903 ЦК України та керуючись ст.ст.88, 95-105 ЦПК України, ст.19 Закону України "Про виконавче провадження", -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Роз'яснити, що згідно зі статтею 105 ЦПК України боржник має право протягом 10 /десяти/ днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом 10 /десяти/ днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.(ст.105-1 ЦПК України).
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом 3 /трьох/ днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Кушнір О. Г.
Здолбунівський районний суд Рівненської області
С У Д О В И Й Н А К А З
31.07.2017 року справа № 562/2409/17
Суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Кушнір О.Г., розглянув у м.Здолбунів Рівненської області заяву комунального підприємства "Міське будинкоуправління" щодо видачі судового наказу про стягнення із ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 7633 грн. 82 коп., індексу інфляції в сумі 5834 грн. 56 коп. та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, в розмірі 733 грн. 60 коп.
На підставі ст.ст.11, 509, 525, 526, 530, 536, 610-612, 614, 615, 903 ЦК України та керуючись ст.ст.88, 95-105 ЦПК України, ст.19 Закону України "Про виконавче провадження", -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Роз'яснити, що згідно зі статтею 105 ЦПК України боржник має право протягом 10 /десяти/ днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом 10 /десяти/ днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.(ст.105-1 ЦПК України).
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом 3 /трьох/ днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Кушнір О. Г.
ЗОЛОТОНІСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 695/1731/14-ц
номер провадження 2/695/11/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 серпня 2017 рокум. Золотоноша

Золотоніський міськрайонний суд Черкаської області у складі:

головуючого судді: Середи Л.В.,

при секретарі: Бреусі В.С.,

з участю

представника позивача ОСОБА_1В

відповідача ОСОБА_2

розглядаючи у відкритому судовому засіданні розглянувши цивільну справу за позовною заявою ПАТ «Перший Український ОСОБА_3» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

Цивільна справа перебуває у провадження Золотоніського міськрайонного суду та призначена до розгляду у відкритому судовому засіданні на 03.08.2017 року на 09-00 год.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні заявив клопотання про зупинення справи розглядом до закінчення розгляду спраивви у суді касаційної інстанції за його скаргою.

Представник позивача заперечував проти заявленого клопотання, оскільки має відомості, що касаційну скаргу ОСОБА_2 залишено без задоволення. Копію ухвали касаційного суду на даний час вони не отримали.

Суд, заслухавши думку учасників процесу та враховуючи неявку представника відповідача адвоката ОСОБА_4 , вважає за необхідне відкласти розгляд справи та розгляд заявленого клопотання на іншу дату та час.

У звязку із знаходженням представника позивача у іншій місцевості суд вважає за необхідне здійснювати розгляд справи в режимі відеоконференції про що повідомити учасників процесу.

На підставі зазначеного та керуючись ст. 158-1 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відкласти розгляд справи у відкритому судовому засіданні на 18 вересня 2017 року на 09-00 год., про що повідомити осіб, що беруть участь у справі.

Здійснювати розгляд даної цивільної справи в режимі відеоконференції з приміщення Шевченківського районного суду м. Києва ( м.Київ, вул.Дегтярівська, 31а).

Виконання даної ухвали суду в частині забезпечення відеозв`язку з Шевченківським районним судом доручити головному спеціалісту з інформаційних технологій Золотоніського міськрайонного суду Черкаської області ОСОБА_5.

Відповідній службовій особі Шевченківського районного суду м. Києва доручити перевірити документи, що посвідчують особу позивача та перебувати поряд з позивачем до закінчення судового засідання в режимі відеоконференції.

Зобов`язати відповідальних службових осіб обох судів забезпечити:

- належну якість зображення та звуку, дотримання принципу гласності і відкритості судового провадження, а також інформаційну безпеку;

- забезпечити учасників судового засідання можливістю чути та бачити хід судового провадження, ставити запитання і отримувати відповіді, реалізовувати інші, надані їм процесуальні права і виконувати процесуальні обов`язки, передбачені ЦПК України;

- хід і результати процесуальних дій, проведених у режимі відеоконференції, фіксувати за допомогою технічних записів відеозапису.

Копію ухвали направити Шевченківському районному суду м. Києва.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя: Середа Л.В.
Справа № 572/1515/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 серпня 2017 року

Суддя Сарненського районного суду Рівненської області Слободянюк Б.К. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності,-

встановив

Позивач звернувся до суду з позовною заявою до відповідача про виділ частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності.

03 серпня 2017 року позивач звернувася до суду із заявою про залишення позовної заяви без розгляду. Відповідно до п. 5 ст. 207 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду. На підставі викладеного та керуючись п.5 ст. 207 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ частки з майна, що перебуває у спільній частковій власності залишити без розгляду.

. Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
Справа № 712/9566/17
Провадження № 2н/712/636/17
У Х В А Л А

2 серпня 2017 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунько Я.В., розглянувши заяву публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1,

в с т а н о в и в:

28 липня 2017 року заявник - ПАТ «Черкаське хімволокно» в інтересах Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» звернулось до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за послуги з централізованого опалення та підігріву води у розмірі 29 532 грн 36 коп.

Заяву обґрунтовано тим, що боржник має заборгованість перед стягувачем за вказані послуги, що підтверджується розрахунком заборгованості.

Із розрахунку заборгованості випливає, що заборгованість нарахована за період із 2011 року.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви та доданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 14 від 23 грудня 2011 року «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження», наявність спору про право (пункт 2 частини третьої статті 100 ЦПК), яке є підставою для відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу, вирішується суддею у кожному конкретному випадку, виходячи із характеру та обґрунтованості заявленої матеріально-правової вимоги і документів, доданих до заяви. Наявність спору можна встановити, відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника; документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують виникнення права вимоги. Крім того, мають ураховуватися обставини, якщо із доданих документів вбачається пропуск позовної давності. Така вимога може бути вирішена лише у позовному провадженні (частина третя статті 267 Цивільного кодексу України).

Оскільки заборгованість стягувачем нарахована за період із 2011 року, то суд враховує цю обставину та робить висновок про те, що із доданих документів убачається спір про право.

З огляду на викладене, на підставі п. 2 ч. 3 ст. 100 ЦПК України у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити.

Керуючись ст. 100 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті заяви публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_1.

Розяснити заявнику, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою, а заявник має право звернутися з тими самими вимогами у позовному провадженні.

Ухвала суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Черкаської області, шляхом подання через Соснівський районний суд м. Черкаси апеляційної скарги протягом пяти днів із дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя: Я.В. Пересунько
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3857/17
провадження № 2-д/753/13/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" травня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Даниленко В.В.

при секретарі Пасько В.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві окреме доручення суду Заводського району м.Мінськ Республіки Білорусь про вручення судових документів та проведення окремих процесуальних дій відносно ОСОБА_2,

ВСТАНОВИВ:

До Дарницького районного суду м. Києва 27.02.2017 року за вх. №9986 надійшло окреме доручення суду Заводського району м.Мінськ Республіки Білорусь про вручення судових документів та проведення окремих процесуальних дій відносно ОСОБА_2, який проживає за адресою: АДРЕСА_1.

Судом вживалися всі заходи, передбачені Цивільним процесуальним кодексом України (далі по тексу ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 132 ЦПК України ухвала судового доручення щодо збирання доказів є обов'язковою для того суду, якому вона адресована. На виконання вимог ст. 132 ЦПК України Дарницьким районним судом м. Києва були вчинені наступні процесуальні дії.

В судові засідання призначені на 18.04.2017 року, 23.05.2017 року викликався ОСОБА_2, для вручення судових документів та проведення окремих процесуальних дій, але останній не з'явився, повторно, про час, дату та місце розгляду доручення повідомлявся належним чином, за адресою: АДРЕСА_1, та за телефоном: НОМЕР_1, відповідно, що підтверджується повідомленнями про вручення поштових відправлень, будь-яких клопотань від нього не надходило.

Відповідно до ч.ч. 6, 7 статті 418 ЦПК України, у разі повторної неявки до суду без поважних причин особи, яку належним чином повідомлено про день, час та місце судового засідання, у якому мають бути вручені виклик до суду чи інші документи за дорученням іноземного суду, такі документи вважаються врученими; доручення іноземного суду про вручення виклику до суду чи інших документів вважається виконаним у день, коли особа або її представник отримали такі документи чи відмовилися від їх отримання або якщо така особа чи її представник, яких належним чином повідомлено про день, час та місце судового засідання, на якому має бути вручено виклик до суду чи інші документи, без поважних причин не з'явилися до суду, - у день такого судового засідання.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.132, 148 ЦПК України, суд, Конвенцією про правову допомогу та правові відносини у цивільних, сімейних і кримінальних справах, яке було підписано 22 січня 1993 року в місті Мінську.

УХВАЛИВ:

Окреме доручення суду Заводського району м.Мінськ Республіки Білорусь про вручення судових документів та проведення окремих процесуальних дій відносно ОСОБА_2 вважати виконаним.

Всі зібрані при виконанні окремого доручення матеріали негайно переслати до Головного територіального управління юстиції у м.Києві для направлення до суду Заводського району м.Мінськ Республіки Білорусь.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.
Провадження №: 2-н/752/673/17
У Х В А Л А

26 липня 2017 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію,.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів ПАТ «Київенерго» просить видати судовий наказ про стягнення боргу за спожиту електричну енергію, інфляційну складову боргу та 3 % річних.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: наявність обґрунтованого на підставі закону закону заперечень або існування конкретних доказів ( в даному випадку розмір інфляційної складової боргу та 3 % річних та наявність актів про порушення) дійсно свідчить про виникнення спору про право, а тому така вимога при наявності заперечень з боку боржника має розглядатися у загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиту електричну енергію - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва.

Суддя А.Новак