Провадження №2/359/1205/2017
Справа №359/1218/17
21 липня 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області в складі:
головуючого судді Журавського В.В.
при секретарі Алфімовій І.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Бориспіль цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа служба у справах дітей та сім»ї Бориспільської міської ради про позбавлення батьківських прав, стягнення аліментів на утримання дитини, стягнення додаткових витрат, -
В лютому 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з даним позовом, який обґрунтовує тим, що вона та ОСОБА_2 проживали однією сім'єю без реєстрації шлюбу, вели спільне господарство та виховували їхню спільну дочку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Проте, їх спільне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння, розходження поглядів на сімейні відносини і обов'язки з ведення спільного господарства та щодо виховання малолітньої дочки. У зв'язку з цим, ОСОБА_1 припинила стосунки з ОСОБА_2 Ще до погіршення стосунків між сторонами ОСОБА_2 повноцінно не приймав участі у вихованні та утриманні дочки, матеріальної та моральної підтримки з боку батька малолітня дочка не бачила, його участь в спілкуванні з дочкою супроводжувалась лайкою, батьківською нестриманістю та агресивністю. Тому ОСОБА_1 просить суд позбавити ОСОБА_2 батьківських прав відносно малолітньої дочки ОСОБА_3, а також стягнути з ОСОБА_2 на користь позивача аліменти на утримання дочки у розмірі 888 гривень, але не менше 30% розміру прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з дня звернення з даним позовом та до досягнення дитиною повноліття. Крім цього, ОСОБА_1 просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь додаткові витрати, спрямовані на розвиток здібностей та таланту малолітньої ОСОБА_3 у розмірі 1500 гривень щомісячно, починаючи з дня звернення до суду з даним позовом та до досягнення дитиною повноліття.
У судовому засіданні позивач підтримала позовні вимоги у повному обсязі та просила суд задовольнити позов.
Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про своє ставлення до пред'явленого позову не повідомив.
Відповідно до ч.9 ст.74 ЦПК України, відповідач зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі. З опублікуванням оголошення про виклик відповідач вважається повідомленим про час і місце розгляду справи.
Як вбачається з довідки відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування осіб Шевченківської районної в м. Києві державної адміністрації ОСОБА_2 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. Проте, з 28 січня 2017 року за вказаною адресою не проживає (а.с.50).
Тому, ОСОБА_2 повідомлений про судове засідання через оголошення про виклик у пресі в газеті «Час Київщини» №23 (266) від 16 червня 2017 року (а.с.67).
На підставі ч.1 ст.224 ЦПК України суд вирішив проводити заочний розгляд цивільної справи, про що в судовому засіданні оголосив протокольну ухвалу.
Представник третьої особи ОСОБА_4 у судовому засіданні підтримала позовні вимоги та не заперечували проти задоволення позову. При ухваленні рішення просила врахувати висновок органу опіки і піклування щодо можливості позбавлення батьківських прав ОСОБА_2
Заслухавши пояснення учасників цивільного процесу, допитавши свідків та дослідивши письмові докази, суд дійшов висновку, що позов підлягає частковому задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2перебували у фактичних шлюбних відносинах. За період перебування у фактичних шлюбних відносинах у них народилася дочка ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Батьками якої у її свідоцтві про народження записані батько - ОСОБА_2 та матір - ОСОБА_1(а.с.8).
Малолітня ОСОБА_3 проживає разом з матір'ю та знаходиться на її утриманні, що підтверджується актом обстеження житлово-побутових умов проживання ОСОБА_1 (а.с.60). Відповідач проживає окремо від них.
Відповідно до п.2 ч.1 ст.164 СК України мати, батько можуть бути позбавлені судом батьківських прав, якщо вона, він ухиляються від виконання своїх обов'язків по вихованню дитини.
У відповідності до п.16 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про усиновлення і про позбавлення та поновлення батьківських прав» №3 від 30 березня 2007 року ухилення батьків від виконання своїх обов'язків має місце, коли вони не піклуються про фізичний і духовний розвиток дитини, її навчання, підготовку до самостійного життя, зокрема: не забезпечують необхідного харчування, медичного догляду, лікування дитини, що негативно впливає на її фізичний розвиток як складову виховання; не спілкується з дитиною в обсязі, необхідному для її нормального самоусвідомлення; не надають дитині доступу до культурних та інших духовних цінностей, не сприяють засвоєнню нею загальновизнаних норм моралі; не виявляють інтересу до її внутрішнього світу; не створюють умов для отримання нею освіти. Зазначені фактори, як кожен окремо, так і в сукупності, можна розцінювати як ухилення від виховання дитини лише за умови винної поведінки батьків, свідомого нехтування ними своїми обов'язками.
Як вбачається зі змісту довідки №477 від 09 вересня 2016 року, наданої директором Бориспільської загальноосвітньої школи І-ІІІ ступенів №1 ім. Ю. Головатого, в якій навчається ОСОБА_3 контроль за навчанням, поведінкою, відвідуванням дитиною школи здійснює матір ОСОБА_1 Батько ОСОБА_2 не цікавиться навчанням дитини, не відвідує батьківські збори, не спілкується з учителями щодо шкільного життя дочки(а.с.11).
З довідки №87 від 16 вересня 2016 року вбачається, що малолітня ОСОБА_3 навчається в Зразковому хореографічному ансамблі «Грація» з 2010 року по теперішній час. Контроль за навчанням, поведінкою, відвідуванням гуртка здійснює матір ОСОБА_1 Батько ОСОБА_2 за цей час не цікавився навчанням дитини, не відвідував батьківські збори, не спілкувався з керівником ансамблю щодо навчання дитини (а.с.12).
Актом обстеження умов проживання ОСОБА_1 встановлено, що для малолітньої ОСОБА_3 виділена окрема кімната, де є місце для сну, шафа для одягу, стіл для приготування уроків. Матір створила всі належні умови для життя, розвитку та відпочину доньки (а.с.60).
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 показав, що ОСОБА_2 бачив в останнє близько 10 років тому. Свідку відомо, що відповідач залишив сім'ю та проживає окремо. Свідка постійно запрошують на дні народження малолітньої ОСОБА_3, але відповідач ніколи не відвідує дні народження дочки.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 показала, що вона особисто знайома з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 Останній раз бачила ОСОБА_2 10 років тому. З позивачем свідок товаришує, проте на жодне свято ОСОБА_2 до дитини не приїздив.
Допитана у судовому засіданні в якості свідка позивач ОСОБА_1 показала, що останній раз ОСОБА_2 бачив дочку ОСОБА_3 близько чотирьох років тому. Переважно спілкувався по телефону. Останній раз відповідач приїжджав на свято, коли дочка пішла до 1-го класу школи. На сьогодні дочка навчається вже в 6-му класі. Коли позивач намагалася зв'язатися з відповідачем з питання щодо надання дозволу на виїзд дочки закордон, то останній постійно ухилявся, внаслідок чого дочка була позбавлена можливості поїхати на міжнародні змагання з танців.
Крім того, у відповідності до висновку органу опіки і піклування виконавчого комітету Бориспільської міської ради про доцільність позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його малолітньої дочки від 10 липня 2017 року, встановлено, що ОСОБА_2 участі у вихованні доньки не бере, не проявляє заінтересованості в її подальшій долі, не цікавиться її станом здоров'я, не піклується про фізичний і духовний розвиток. Тому з метою захисту законних прав та інтересів малолітньої ОСОБА_3 на належне виховання, матеріальне забезпечення, захист житлових та майнових прав дитини, орган опіки та піклування вважає можливим позбавлення батьківських прав ОСОБА_2 відносно його малолітньої дочки ОСОБА_3 (а.с.70).
Оскільки, судом встановлено, що відповідач ухиляється від виконання обов'язку по виховання малолітньої дочки, тому суд приходиться до висновку, що його належить позбавити батьківських прав відносно ОСОБА_3
У відповідності до ч.1 ст.180 СК України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно з ч.1 ст.182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище дитини; стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.
Відповідно до ч.1 ст.184 цього ж Кодексу якщо платник аліментів має нерегулярний мінливий дохід, частину доходу одержує в натурі, а також за наявності інших обставин, що мають істотне значення, суд за заявою платника або одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.
В матеріалах цивільної справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 має тяжке матеріальне становище, або на його утримані перебувають інші діти, непрацездатні дружина та батьки.
З пояснень позивача, наданих у судовому засіданні, встановлено, що офіційно ОСОБА_2 не працює та не має стабільного доходу.
Відповідно до ст.7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум для дитини віком від 6 до 18 років: з 1 травня 2017 року становить 1777 гривень.
У відповідності до ст.1 Закону України «Про прожитковий мінімум», прожитковий мінімум - вартісна величина достатнього для забезпечення нормального функціонування організму людини, збереження його здоров'я набору продуктів харчування, а також мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб особистості.
Враховуючи рівний обов'язок батьків брати участь у матеріальному забезпеченні дитини, а також вказаний розмір прожиткового мінімуму, визначений законом, суд прийшов до висновку, що визначений позивачем розмір аліментів є обґрунтованим.
Тому з ОСОБА_2 на користь позивача належить стягувати аліменти на утримання малолітньої дочки ОСОБА_3 у розмірі 888 гривень щомісячно, але не менше 30% мінімального прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку. Такий розмір аліментів забезпечить мінімальне утримання ОСОБА_3 та не погіршить матеріальний стан платника аліментів.
При цьому, при вирішенні позовних вимог щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь позивача додаткових витрат на навчання дочки в хореографічному ансамблі «Грація», вартість якого на місяць становить 3000 гривень, суд виходить з наступного.
Відповідно до ч.1 та ч.2 ст.185 СК України той з батьків, з кого присуджено стягнення аліментів на дитину, а також той з батьків, до кого вимога про стягнення аліментів не була подана, зобов'язані брати участь у додаткових витратах на дитину, що викликані особливими обставинами (розвитком здібностей дитини, її хворобою, каліцтвом тощо). Розмір участі одного з батьків у додаткових витратах на дитину в разі спору визначається за рішенням суду, з урахуванням обставин, що мають істотне значення.
За правилами ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Всупереч цьому, в матеріалах справи відсутні докази на підтвердження того, що вартість навчання малолітньої ОСОБА_3 в хореографічному ансамблі «Грація» становить 3000 гривень на місяць, а також докази на підтвердження того, що позивачем щомісячно сплачується вартість навчання дочки у вказаному ансамблі та у зазначеному розмірі.
Зважаючи на це, суд прийшов до висновку, що у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 в частині стягнення з ОСОБА_2 на її користь додаткових витрат у розмірі 1500 гривень, належить відмовити.
Згідно з ч.1 та ч.3 ст.88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтверджені судові витрати. Якщо сторона, на користь якої ухвалено рішення, не сплатила судові витрати, вони присуджуються судом з відповідача в дохід держави.
З квитанції, що міститься в матеріалах цивільної справи (а.с.1), вбачається, що при пред'явленні позову до суду ОСОБА_1 сплатила судовий збір у розмірі 640 гривень. Пред'явлений нею позов задоволений. Тому з ОСОБА_2 на користь позивача слід стягнути витрати на оплату судового збору у розмірі 640 гривень. Водночас при пред'явленні позову ОСОБА_1 не сплатила судовий збір за позовні вимоги щодо стягнення аліментів, оскільки вона звільнена від сплати судового збору за дану позовну вимогу. Тому з ОСОБА_2 належить стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 640 гривень.
На підставі викладеного та керуючись п.2 ч.1 ст.164, ч.1 ст.180, ч.1 ст.182, ч.1 та ч.2 ст.185 СК України, ст.ст.8, 10, 57, 60, 209, 212-215, 218, ч.1 ст.224 ЦПК України, суд, -
Позов задовольнити частково.
Позбавити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянина України батьківських прав відносно доньки ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, І.н.НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання доньки ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_4 в твердій грошовій сумі в розмірі 888 грн. щомісячно, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з дня пред»явлення позову 14.02.2017 року і до досягнення ОСОБА_3 повноліття, а саме до ІНФОРМАЦІЯ_6 року.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Допустити негайне виконання рішення суду про стягнення аліментів в межах суми платежу за один місяць.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, І.н.НОМЕР_1 користь ОСОБА_1 сплачений при подачі позову судовий збір в розмірі 640 грн.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, І.н.НОМЕР_1 користь держави судовий збір в розмірі 640 грн.
Заочне рішення суду може бути переглянуто за письмовою заявою відповідача поданої на протязі 10-ти днів з дня отримання його копії, а також може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги на рішення суду протягом 10-ти днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні під час оголошення рішення, на протязі 10-ти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя підпис
З оригіналом згідно:
Суддя Бориспільського міськрайонного суду В.В. Журавський