ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8664/17
провадження № 2/753/4811/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" червня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, визначення місце проживання дитини та графіку побачень, примусове виселення з квартири,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до відповідача в якому просила: розірвати шлюб укладений між ними; винести рішення про проживання дитини з позивачкою і дозволу батькові бачити дитину лише за її згодою; примусове виселення відповідача з квартири, стягнути судові витрати.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, так як не відповідає вимогам статей 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України), виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Судом встановлено, що позивач звернулася до суду з вимогами про розірвання шлюбу; винести рішення про проживання дитини з позивачкою і дозволу батькові бачити дитину лише за її згодою; примусове виселення відповідача з квартири, стягнути судові витрати, тобто з чотирма немайновими вимогами.

Але позивачем до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату нею судового збору за три вимоги позовної заяви.

Оплата судового збору за подання до суду позовної заяви здійснюється у розмірах визначених Законом України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 22 травня 2015 року №484-VIII, який набрав чинності з 1 вересня 2015 року та яким внесено зміни до Закону України «Про судовий збір», у відповідності до п. 2 ч. 2 ст. 4 якого за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.).

Відповідно до п.2 ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене вище, суд дійшов висновку про залишення позовної заяви без руху та надання позивачу строку для усунення недоліків шляхом направлення до Дарницького районного суду м. Києва документу, що підтверджує сплату нею судового збору у відповідності до вимог ч. 2 ст. 4 та ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за 3 вимоги немайнового характеру у розмірі 1920 грн. (640х3).

Оскільки, позивачем надано квитанції про сплату судового збору у сумі 640 грн., а необхідно сплатити 1920 грн., тому суд встановлює, що необхідно доплати 1280 грн. (1920-640 грн.) судового збору.

Також пункт 2 та 3 позовних вимог викладений не в чіткій формі, та в позові відсутнє обґрунтування і не наведенні докази та підтвердження цих вимог.

Разом з тим, заявлені позовні вимоги є неоднорідними та не можуть бути розглянуті в одному провадженні.

Вищенаведені недоліки заяви унеможливлюють відкриття провадження у справі.

Частиною 2 ст. 121 ЦПК України передбачено, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 119, 120, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, визначення місце проживання дитини та графіку побачень, примусове виселення з квартири - залишити без руху.

Встановити позивачу строк п'ять днів з дня отримання нею даної ухвали для усунення вказаних недоліків, роз'яснивши, що у випадку їх не виправлення у зазначений термін заява буде повернута та вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.