Справа № 172/819/17
Провадження № 2/172/430/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
05.09.2017 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні у відсутність сторін, без фіксації судового засідання технічними засобами, в сел. Васильківка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зміну прізвища дитини, -
Позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу та зміну прізвища дитини. Вказав, що з відповідачем по справі перебуває в шлюбі, зареєстрованому 09 вересня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1575 Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя між сторонами не склалось, так як мають різні погляди на сімейне життя та обовязки. У звязку з чим виникали сварки, які призвели до того, що сторони стали дуже чужими людьми одне до одного. Можливості зберегти сімю немає. Подружні відносини фактично припинились, спільне господарство не ведеться. Примирення та збереження шлюбу неможливе. Просив суд розірвати шлюб між ним і відповідачем та присвоїти дитині, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 прізвище матері "Шедловський".
У судове засідання сторони не зявились.
У заяві на імя суду позивач просив розглядати справу за його відсутності, без фіксації технічними засобами. Позовні вимоги підтримує повністю та наполягає на їх задоволенні.
Відповідач повторно в судове засідання не зявився, про час і місце судового розгляду повідомлений належним чином. Своїм правом надати суду заяву про розгляд справи за його відсутності не скористався та не повідомив суд про причини неявки у засідання. У зв'язку з викладеним судом прийнято рішення про заочний порядок розгляду на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 2 ст. 158, ч. 2 ст. 197 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги в частині розірвання шлюбу підлягають задоволенню з таких підстав.
Сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 09 вересня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1575 Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час подружжя фактично припинило шлюбні відносини, тривалий час проживають окремо один від одного, жодна із сторін не прагне до збереження сімї та шлюбу. Тому суд вважає, що розірвання шлюбу відповідає інтересам обох сторін, оскільки його збереження суперечило б вимогам ст. 56 СК України, якою заборонено примушування до шлюбних відносин чи їх збереження та порушувало б права сторін на особисте життя.
Відповідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Керуючись ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
Щодо присвоєння прізвища матері дитині, суд вважає, що позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають з огляду на таке.
У свідоцтві серії І-ВЛ № 369377 від 02 жовтня 2014 року, виданому виконавчим комітетом Бабаївської селищної ради Харківського району Харківської області, батьками дитини записані ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Згідно зі ст. 145 СК України прізвище дитини визначається за прізвищем батьків. Якщо мати, батько мають різні прізвища, прізвище дитини визначається за їхньою згодою. Спір між батьками щодо прізвища дитини може вирішуватися органом опіки та піклування або судом.
Відповідно до ст. 148 СК України, прізвище дитини може бути змінене на прізвище іншого з батьків. У разі заперечення одним із батьків щодо зміни прізвища дитини спір між ними щодо такої зміни може вирішуватися органом опіки та піклування або судом. При вирішенні спору беруться до уваги виконання батьками своїх обов'язків щодо дитини, а також інші обставини, які засвідчують відповідність зміни прізвища інтересам дитини.
У свою чергу ст. 155 СК України передбачає, що здійснення батьками своїх прав та виконання обов'язків мають ґрунтуватися на повазі до прав дитини та її людської гідності. Батьківські права не можуть здійснюватися всупереч інтересам дитини.
У даній справі не наведено жодних обставин оспорювання батьківства відповідача чи наявності спору між сторонами з приводу прізвища дитини.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 56, 110-113, 115, 145, 148, 155 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 60, 88, ч. 2 ст. 158, ч. 2 ст. 197, 212-215 ЦПК України,
1. Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зміну прізвища дитини задовольнити частково.
2. Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 09 вересня 2014 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 1575 Від шлюбу мають неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 розірвати.
3. В іншій частині позовних вимог відмовити.
4. Стягнути із ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень 00 коп. пропорційно задоволеним вимогам.
5. Копію рішення суду, після набрання ним законної сили, надіслати до Васильківського районного відділу ДРАЦС Головного територіального управління юстиції в Дніпропетровській області.
Заочне рішення може бути переглянуто Васильківським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивачем рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги у десятиденний строк з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку.
Суддя І.Г. Битяк