Справа № 754/8240/17
У Х В А Л А

25 липня 2017 року Суддя Деснянського районного суду м. Києва ЛІСОВСЬКА О.В., розглянувши заяву позивачки про забезпечення позову по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Скринник Сергій Миколайович, ОСОБА_4, про відшкодування шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у розмірі 1944000, 00 грн., а також із заявою про забезпечення позову шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності відповідачу ОСОБА_2 Свою заяву позивачка мотивує тим, що у позивача є обґрунтовані припущення, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити виконання судового рішення у разі задоволення позовних вимог, зважаючи на те, що відповідач може відчужити вказане майно. На підставі викладеного позивачка просить накласти арешт на квартиру, оскільки невжиття таких заходів забезпечення позову може у подальшому утруднити виконання судового рішення в разі задоволення позовних вимог.

Зваживши доводи заяви, вивчивши письмові матеріали справи, суддя приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 1 ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Згідно із ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року "Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову", розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову, з"ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Пунктом 10 вказаної постанови визначено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на те, що суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Як вбачається з позовної заяви та письмових матеріалів, доданих до позовної заяви, предметом позову є стягнення грошових коштів з відповідача, у рахунок відшкодування шкоди, у розмірі 1944000, 00 грн., на даний час існує можливість здійснення відповідачем дій щодо відчуження нерухомого майна, іншого нерухомого майна у праві власності відповідача не виявлено, що підтверджується Інформаційною довідкою.

Також слід зазначити, що такий вид забезпечення позову, як накладення арешту на майно відповідача, не позбавляє права останнього на користування даним майном, а лише тимчасово обмежує можливість ним розпоряджатися. Жодним чином не обмежує даний вид забезпечення позову і права іпотеко держателя, так як згідно вимог діючого законодавства вона має переважне право на дане майно та задоволення за його рахунок своїх вимог.

За таких обставин суддя приходить до висновку про необхідність вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно, зважаючи на те, що існує реальна загроза невиконання в майбутньому судового рішення, в разі задоволення позовних вимог. Суд вважає вжиття саме таких заходів є достатнім для задоволення вимог позивача в майбутньому, а також вважає такі заходи забезпечення позову співмірними із заявленими позовними вимогами.

На підставі викладеного, керуючись ст. 151 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Заяву позивачки про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, що належать на праві власності ОСОБА_2.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення та підлягає негайному виконанню, але може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Деснянськийрайонний суд м. Києва протягом п"яти днів з дня проголошення.

Ухвала може бути пред'явлена до виконання протягом трьох років з дня її постановлення.

Суддя: