Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 травня 2017 року Подільський районний суд міста Києва

в складі:

головуючого - судді - Неганової Н.В.

при секретарі - Савіцькому Я.Ю., Якимович К.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа - Головне територіальне управління юстиції у м. Києві про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з вищевказаним позовом, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_2 Єдиною спадкоємицею померлої є позивачка. На момент смерті остання володіла двокімнатною квартирою АДРЕСА_1. Право власності на зазначену квартиру у померлої матері виникло на підставі рішення Подільського районного суду м. Києва від 19.04.2016 року по справі №758/15022/15-ц, яке набрало законної сили. Проте здійснити державну реєстрацію права власності на вказану квартиру ОСОБА_2 за життя не встигла. Позивачка у визначений законом строк звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини. Однак, у зв'язку з відсутністю державної реєстрації права власності на вказану квартиру ОСОБА_1 постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рагуліної Л.О. від 22.10.2016 року було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії - видачі свідоцтва про право на спадщину за законом. Тому позивачка просить визнати за нею в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 50,4 кв.м., житловою площею 29,6 кв.м.

В судовому засіданні представник позивачки ОСОБА_4 позовні вимоги підтримав та просив задовольнити. В останнє судове засідання позивачка та її представник не з'явилися. Від представника позивачки ОСОБА_4 до суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності та відсутності позивачки, в якій він також зазначив, що позов підтримує та просить його задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання повторно не з'явився, про день та час розгляду справи повідомлений. 13.12.2016 року від представника відповідача на адресу суду надійшли письмові заперечення, в яких він просив розглядати справу за відсутності представника Київської міської ради та прийняти рішення згідно з нормами чинного законодавства, тому суд вважав за можливе розглядати справу за відсутності представника відповідача (а.с.38-39).

Представник третьої особи в судове засідання також не з'явився. 03.02.2017 року до суду надійшли письмові пояснення представника третьої особи, в яких він також просив розглядати справу за відсутності представника Головного територіального управління юстиції у м. Києві та ухвалити рішення відповідно до вимог діючого законодавства (а.с.48-49).

Вислухавши представника позивачки, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, 01.02.1985 року ОСОБА_5 на сім'ю з двох осіб - йому та дружині ОСОБА_2 видано ордер НОМЕР_1 на квартиру АДРЕСА_1 (а.с.21- копія ордеру).

З дублікату довідки ЖБК «Приборист-3» від 12.12.1990 року (а.с.22) вбачається, що ОСОБА_5 був членом ЖБК «Приборист-3» та за кооперативну квартиру АДРЕСА_1 12.12.1990 року у повному обсязі сплатив суму пайового внеску.

Відповідно до ст. 15 Закону України «Про власність», введеного в дію 15 квітня 1991 року (втратив чинність з 20 червня 2007 року) та ч. 3 ст. 384 ЦК України член житлово-будівельного кооперативу після повної сплати пайового внеску набуває права власності на квартиру.

Право власності на квартиру ОСОБА_5 у встановленому законом порядку не зареєстрував, що також вбачається з копії інформаційної довідки Київського міського бюро технічної інвентаризації за №30397 від 31.08.2016 року (а.с.19).

Відповідно до ч.1 ст.22 КпШС України (який діяв на час правовідносин) майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Згідно з ч.1 ст.28 КпШС України в разі поділу майна, яке є спільною сумісною власністю подружжя, їх частки визнаються рівними.

Оскільки пайовий внесок був сплачений за квартиру в період шлюбу, у подружжя ОСОБА_5 і ОСОБА_2 виникло право спільної сумісної власності на квартиру.

А тому, ОСОБА_2 мала право на 1/2 частину спірної квартири, як на частку у спільному майні подружжя.

ІНФОРМАЦІЯ_4 батько позивачки ОСОБА_5 помер.

Отже, після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина у виді 1/2 частини квартири АДРЕСА_1.

ОСОБА_2 фактично прийняла спадщину після померлого чоловіка, оскільки проживала і була зареєстрована в квартирі АДРЕСА_1, що підтверджується довідками ЖБК «Приборист-3» від 12.04.2017 року за №№18, 19.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 19.04.2016 року за ОСОБА_2 в порядку спадкування за законом після померлого ОСОБА_5 було визнано право власності на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1 (а.с. 12-14 - копія рішення). Однак, на день смерті ОСОБА_2 рішення законної сили не набрало.

ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії НОМЕР_2, виданого відділом реєстрації смерті у м. Києві управління державної реєстрації головного територіального управління юстиції у м. Києві ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.10-копія свідоцтва).

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спірна квартира, право власності на яку у встановленому законом порядку померла не зареєструвала.

Позивачка ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 є дочкою ОСОБА_5 та ОСОБА_2 (а.с.9-копія свідоцтва про народження).

27.07.2016 року позивачка звернулася до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Рагуліної Л.О. з заявою про прийняття спадщини після смерті матері, була заведена спадкова справа №08/2016, зареєстрована в книзі обліку та реєстрації спадкових справ за №22 (а.с.63-86-копія спадкової справи).

Постановою від 22.10.2016 року приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Рагуліна Л.О. відмовила ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на квартиру АДРЕСА_1 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2 у зв'язку з тим, що вона на надала правовстановлюючий документ, що підтверджував би право власності померлої на вказану квартиру (а.с.20-копія постанови).

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Оскільки ОСОБА_1 є єдиним спадкоємцем першої черги, прийняла спадщину після померлої матері, не заявила про відмову від неї протягом шести місяців з часу відкриття спадщини, суд вважає за можливе визнати за нею право на спадщину після померлої матері на квартиру АДРЕСА_1.

З огляду на викладене, суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

На підставі наведеного ст.ст. 1258, 1261, 1268, 1269, 1270 ЦК України, керуючись ст. ст. 10, 88, 209, 213, 214, 215, 218 ЦПК України,

суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Н. В. Неганова