Номер провадження 2/229/1389/2017
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2017 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Петрова Є.В.

при секретарі Польської Д.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини ,

В С Т А Н О В И В :

позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради, в якому просить визначити йому додатковий строк в два місяці для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті його матері, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

В обґрунтування позову зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла його матір ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Після смерті ОСОБА_2 залишилось майно у вигляді квартири, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 яке належало померлій на підставі свідоцтва про право власності від 28 листопада 2005 року.

Померлою за життя було складено заповіт від 27 січня 2011 року, посвідчений приватним нотаріусом Миросєді В.М., за яким все своє майно, де б воно не складалось вона заповіла позивачу.

У шестимісячний строк позивач звернувся до Дружківської державної нотаріальної контори, з метою оформлення права власності на відкриту спадщину, але він невірно зрозумів, що спадщина за законом чи за заповітом оформлюється після спливу шестимісячного строку. Позивач зазначає, що оскільки він є людиною необізнаною в юридичних питаннях, то прийшов оформляти спадщину у липні 2017 року. Проте нотаріусом Дружківської державної нотаріальної контори було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 20.07.2017 року, оскільки позивачем було пропущено шестимісячний строк для прийняття спадщини.

Вважає, що строк для подання ним заяви про прийняття спадщини пропущено з поважних причин, а саме через невірне розуміння ним консультації у нотаріуса.

В судове засідання, позивач не з'явився, проте надав заяву слухати позов за його відсутності, наполягає на позові, просить його задовольнити, проти заочного рішення не заперечує.

Представник відповідача ОСОБА_4 в судове засідання не з'явилась, проте надала клопотання слухати позов за її відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що позивач ОСОБА_1 є сином померлої ОСОБА_2, про що свідчить свідоцтво про народження серії НОМЕР_1, актовий запис №456 від 07.06.1978 року, зроблений міським відділом ЗАГС міста Дружківка Донецької області; свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_2, актовий запис №82 зроблений 09 лютого 1985 року міським відділом ЗАГС м.Дружківка Донецької області, за яким матір позивача змінила прізвище "ОСОБА_5" на прізвище "ОСОБА_6"; свідоцтво про укладення шлюбу серії НОМЕР_3, актовий запис №23, зроблений 14 лютого 2004 року міським відділом ЗАГС м.Дружківка Донецької області, за яким матір позивача змінила прізвище "ОСОБА_6" на прізвище "ОСОБА_7" (а.с.5-8).

Судом встановлено, що згідно заповіту від 27 січня 2011 року, посвідченого приватним нотаріусом Дружківського міського нотаріального округу Миросєді В.М., зареєстрованого вреєстрі за №451, позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем ОСОБА_2 (а.с. 12)

ІНФОРМАЦІЯ_3 року померла ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка м. Дружківка Донецької області, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4, виданим Дружківським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, про що складено відповідний актовий запис №1064 (а.с.9).

Після смерті ОСОБА_2 залишилось майно у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2, яка належить померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло виданого виконавчим комітетом Дружківської міської ради 28 листопада 2005 року, право власності на квартиру зареєстровано Дружківським бюро технічної інвентаризації 01.12.2005 року (а.с.10,11).

ОСОБА_1 не реалізував свого права на спадщину, як спадкоємець за законом, не прийняв спадщину у вигляді квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до ст.1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

Позивач є спадкоємцем померлої за заповітом і відповідно до ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини. Позивач вказаних дій не виконав, як вибачається із матеріалів справи, згідно постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії № 699/02-31, від 20 липня 2017 року, ОСОБА_1, відмовлено у прийнятті заяви про відкриття спадкової справи та видачі Свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2, у зв'язку з пропущенням строку для прийняття спадщини (а.с.13).

Але, судом також встановлено, що позивач не має юридичної освіти і про свої права та обов'язки щодо прийняття спадщини міг дізнатися лише шляхом отримання відповідної консультації, у тому числі і від працівників нотаріальної контори.

Згідно ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутись до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України. Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач посилається на те, що він на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_2 звертався у шестимісячний строк до Дружківської державної нотаріальної контори, з метою оформлення права власності на відкриту спадщину, але після консультації у нотаріуса він не вірно зрозумів, що спадщина оформлюється після спливу шестимісячного строку. 20 липня 2017 року йому було відмовлено у вчинені нотаріальних дій, у зв'язку з пропущенням шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Суд вважає, що такі пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. Більш того, ці пояснення позивача ніким не спростовані.

Враховуючи вказані конкретні обставини, відсутність заперечень відповідача щодо задоволення позовних вимог позивача, відсутність спору про право на спадщину, беручі до уваги наявність заповіту, у суду є підстави, що передбачені ч.3 ст. 1272 ЦК України для надання додаткового строку для прийняття спадщини.

Суд, вважає, що ОСОБА_1 пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, тому йому можливо визначити додатковий термін, достатній для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1223, 1269,1270,1272 ЦК України, Постанова Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 р. №7 "Про судову практику у справах про спадкування", ст.ст. 3, 4, 10, 11, 60, 209, 212-215, 218, 223, 294, 296 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

позовні вимоги ОСОБА_1 до Територіальної громади в особі Дружківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у два місяці з дати набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом десяти днів після оголошення рішення.

Суддя: Є. В. Петров