У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України

з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючого Луспеника Д.Д.,

суддів: Гулька Б.І., Закропивного О.В.,

ХоптиС.Ф., Штелик С.П.,

розглянувши в судовому засіданні справуза заявою ОСОБА_3, заінтересована особа - публічне акціонерне товариство «ВТБ Банк», про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, за касаційною скаргою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4, на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 3 листопада 2016 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 6 березня 2017 року,

в с т а н о в и л а:

У жовтні 2016 року ОСОБА_3 звернулася до суду з вищевказаною заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер її дід - ОСОБА_5, після смерті якого на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 лютого 2013 року спадщину прийняла її мати - ОСОБА_6 До складу спадщини увійшло у тому числі грошові внески у відділенні «Східне» публічного акціонерного товариства «ВТБ Банк» (далі - ПАТ «ВТБ Банк») з процентами, належних спадкодавцю на підставі повідомлення, виданого банком 15 листопада 2012 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її мати - ОСОБА_6 У межах строку, встановленого законодавством, вона звернулася до державного нотаріуса третьої Горлівської державної нотаріальної контори Донецької області з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. На підставі вказаної заяви державним нотаріусом була відкрита спадкова справа та видано їй свідоцтво про право власності на спадщину за законом від 14 березня 2014 року. До складу спадщини увійшли грошові кошти вкладів з належними відсотками по рахунках, відкритих спадкодавцем у публічному акціонерному товаристві «Державний ощадний банк України» (далі - ПАТ «Державний ощадний банк України»). Отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на інше майно, яке увійшло до складу спадщини після смерті її матері - ОСОБА_6, вона не мала можливості з об'єктивних причин, у зв'язку з початком антитерористичної операції у цьому регіоні.

З урахуванням наведеного ОСОБА_3 просила суд зобов'язати ПАТ «ВТБ Банк» розкрити інформацію, яка містить банківську таємницю, надавши їй відомості щодо номерів рахунків та суми грошових коштів, у тому числі відсотків, які зберігаються у ПАТ «ВТБ Банк», у тому числі у відділенні «Східне», станом на ІНФОРМАЦІЯ_1, належних її померлому діду - ОСОБА_5, а також номерів рахунків та суми грошових коштів та відсотків, які зберігаються у ПАТ «ВТБ Банк» станом на ІНФОРМАЦІЯ_2, належні її померлій матері - ОСОБА_6

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 3 листопада 2016 року, залишеною без змін ухвалою апеляційного суду м. Києва від 6 березня 2017 року, у відкритті провадження у справі за заявою ОСОБА_3, заінтересована особа - ПАТ «ВТБ Банк», про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю відмовлено. Роз'яснено заявнику, що він має право подати позов на загальних підставах.

У касаційній скарзі представник ОСОБА_3 - ОСОБА_4, посилаючись на порушення судами норм процесуального права, просить оскаржувані судові рішення скасувати, справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до п. 6 розд. XII«Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Касаційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

Відмовляючи у відкритті провадження у справі, суд першої інстанції, з висновками якого погодився й суд апеляційної інстанції, виходив із того, що з поданої ОСОБА_3 заяви про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, та характеру правовідносин вбачається спір про право на спадщину.

Проте погодитись із такими висновками судів не можна.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Зазначеним вимогам закону судові рішення не відповідають.

Судом установлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер дід ОСОБА_3 - ОСОБА_5, після смерті якого на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 11 лютого 2013 року спадщину прийняла мати ОСОБА_3 - ОСОБА_6 До складу спадщини увійшло у тому числі грошові внески у відділенні «Східне» ПАТ «ВТБ Банк» з процентами, належних спадкодавцю на підставі повідомлення, виданого банком 15 листопада 2012 року.

ІНФОРМАЦІЯ_2 померла мати ОСОБА_3 - ОСОБА_6 У межах строку, встановленого законодавством, заявник звернулася до державного нотаріуса третьої Горлівської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті матері. На підставі вказаної заяви державним нотаріусом була відкрита спадкова справа № 544-2013 та видано їй свідоцтво про право власності на спадщину за законом від 14 березня 2014 року. До складу спадщини увійшли грошові кошти вкладів з належними відсотками по рахунках, відкритих спадкодавцем у ПАТ «Державний ощадний банк України». Отримати свідоцтво про право на спадщину за законом на інше майно, яке увійшло до складу спадщини після смерті її матері - ОСОБА_6, а саме на грошові внески у відділенні «Східне» ПАТ «ВТБ Банк» з процентами, належних спадкодавцю її матері - ОСОБА_5 - на підставі повідомлення, виданого банком 15 листопада 2012 року вона не мала можливості.

У вересні 2016 року ОСОБА_3 зверталась до головного територіального управління юстиції у Донецькій області з заявою, на яку отримала відповідь від 12 вересня 2016 року про те, що архів третьої Горлівської нотаріальної контори Донецької області знаходиться у м. Горлівка Донецької області, яке відноситься до переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України від 7 листопада 2014 року № 1085 «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких органи державної влади тимчасово не здійснюють свої повноваження, та переліку населених пунктів, що розташовані на лінії зіткнення». Наказом головного територіального управління юстиції від 21 червня 2016 року обов'язки по обслуговуванню населення та здійсненню державної реєстрації прав на нерухоме майно за третю Горлівську державну нотаріальну контору Донецької області з 21 червня 2016 року покладено на першу Горлівську державну нотаріальну контору Донецької області. У зв'язку з цим, завершити процедуру оформлення спадкових прав за спадковою справою № 544-2013, заведену в третій Горлівській державній нотаріальній конторі Донецької області не представляється можливим.

Згідно з ч. 1 ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

У ч. 4 ст. 256 ЦПК України передбачено, що суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення, вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи, - залишає заяву без розгляду.

Порядок розгляду судами справ про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю щодо юридичних та фізичних осіб, регламентовано главою 12 ЦПК України.

Відповідно до ст. 287 ЦПК України заява про розкриття банком інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичної або фізичної особи у випадках, встановлених законом, подається до суду за місцезнаходженням банку, що обслуговує таку юридичну або фізичну особу.

Згідно з ч. 3 ст. 289 ЦПК України, якщо під час розгляду справи буде встановлено, що заява ґрунтується на спорі, який розглядається в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз'яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.

Суд у порушення зазначених вимог процесуального закону не звернув уваги на те, що спір про право слід розуміти як поведінку особи, до якої звертається заявник з вимогою щодо оспорювання підстав, розміру вимоги або доказів, які її підтверджують. Наявність спору про право виникає у тому разі, коли одна сторона стверджує про наявність у неї відповідного права, а інша - про його відсутність.

Судом установлено, що зі свідоцтва про право на спадщину за законом від 14 березня 2014 року вбачається, що спадкування заявником прав і обов'язків після смерті її матері - ОСОБА_6 - здійснюється за законом, а не за заповітом.

Таким чином, суди у порушення вищевказаних положень процесуального закону, фактичні обставини справи належним чином не встановили, не дослідили, між ким саме виникає спір про право, у разі якщо ПАТ «ВТБ Банк» не може бути спадкоємцем після смерті матері заявника - ОСОБА_6, оскільки спадкодавець заповіт не складала, а за відсутності заповіту спір про право між ОСОБА_3 та ПАТ «ВТБ Банк» щодо права на спадщину після смерті спадкодавця існувати не може. При цьому банки своїх заперечень проти заяви ОСОБА_3, проти її апеляційної скарги не подавали.

Ураховуючи наведене, оскаржувані судові рішення відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 342 ЦПК України підлягають скасуванню з передачею справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 336, 342 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4, задовольнити.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 3 листопада 2016 року та ухвалу апеляційного суду м. Києва від 6 березня 2017 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий Д.Д. Луспеник

Судді: Б.І. Гулько

О.В.Закропивний

С.Ф.Хопта

С.П.Штелик