Справа № 172/844/17
Провадження № 2/172/441/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
18.09.2017 року Васильківський районний суд Дніпропетровської області в складі головуючого судді - Битяка І.Г. за участі секретаря судового засідання Глушко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в сел. Васильківка, у відсутність сторін, без фіксування судового засідання технічними засобами, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Васильківський районний сектор головного управління в Дніпропетровській області державної міграційної служби України про зняття з реєстрації за місцем проживання, -
ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про зняття з реєстрації за місцем проживання.
В обґрунтування своїх вимог зазначив, що йому на праві власності належить квартира АДРЕСА_1.
У даній квартирі зареєстрований відповідач по справі. Однак ОСОБА_2 фактично не проживає за місцем реєстрації. Реєстрація відповідача у його квартирі перешкоджає позивачу здійснювати своє право власності вказаним житловим приміщенням, розпоряджатися ним, оплачувати комунальні послуги і т.п.
У звязку з чим просив суд визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування житлом.
У судове засідання позивач не зявився, надав до суду заяву, у якій просив справу розглядати за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, судовий збір та витрати за подачу оголошення в засоби масової інформації стягнути з відповідача, проти винесення заочного рішення не заперечує.
У звязку з тим, що позивачу невідоме теперішнє місце проживання ОСОБА_2, ним подано оголошення про виклик до суду в газету «Вісті придніпровя» від 07.09.2017 року № 69 (1868).
Відповідач до суду повторно не зявився, про причини неявки не повідомив, заяву про участь за його відсутності не надав. Про час та місце засідання повідомлений належним чином.
У звязку з викладеним, судом ухвалено рішення про заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.
На підставі ч. 2 ст. 158, ч. 2 ст. 197 ЦПК України справа слухається у відсутність сторін без фіксування судового процесу технічними засобами.
Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.
У даній квартирі зареєстрований позивач та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1. Остання є його колишньою дружиною відповідно до свідоцтва про розірвання шлюбу від 11.07.2009 року серії 1-КИ № 122889 .
Однак, фактично відповідач тривалий час не проживає за даною адресою, оскільки змінив місце проживання. Відповідно до акта депутата від 22 листопада 2016 року у квартирі за вказаною адресою фактично проживають ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 та його син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4 та дочка ОСОБА_4 не проживають у квартирі з січня 2015 року.
На підставі ст. 391 ЦК України, власник має права вимагати усунення перешкод його права, хоч вони і не поєднані з позбавленням володіння.
Відповідно до ст. 150 ЖК України, громадяни, які мають у приватній власності будинок, квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей.
Член сімї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним в будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням.
Судом не встановлено наявності між сторонами угод про порядок користування жилим приміщенням.
Згідно з ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сімї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сімї без поважних причин понад один рік.
Відповідно до положень пунктів 33, 35 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 07 лютого 2014 року № 5 позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню у разі, якщо позивач доведе, що він є власником або особою, яка володіє майном (має речове право) з підстави, передбаченої законом або договором, і що діями відповідача, не пов'язаними з позбавленням володіння, порушується його право власності чи законного володіння. Позов про усунення порушень права, не пов'язаних із позбавленням володіння, підлягає задоволенню незалежно від того, на своїй чи на чужій земельній ділянці або іншому об'єкті нерухомості відповідач вчиняє дії (бездіяльність), що порушують право позивача. Задовольняючи позов про захист права власності від порушень, не пов'язаних із позбавленням володіння, суд має право як заборонити відповідачу вчиняти певні дії, так і зобов'язати відповідача усунути наслідки порушення права позивача.
Враховуючи те, що ОСОБА_2 не проживає в спірному житловому приміщенні понад один рік, не надала суду доказів наявності поважних причин, які перешкоджали їй користуватися житловим приміщенням, суд приходить до переконання, що відповідач може бути визнаний таким, що втратив право користування спірним житлом, в звязку з чим, вимоги в зазначеній частині підлягають задоволенню.
Керуючись ст.ст. 10,60,88, 174, 213-215 ЦПК України, ст.ст. 391,405 ЦК України, ст. ст. 150, 156 ЖК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про зняття з реєстрації за місцем проживання задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1 на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІПН НОМЕР_2 понесені судові витрати по сплаті судового збору та оплаті публікації в друкованих ЗМІ в сумі 940 (девятсот сорок) гривень.
Заочне рішення може бути переглянуто Васильківським районним судом Дніпропетровської області за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області в загальному порядку. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивачем рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги у десятиденний строк з дня проголошення рішення.
Заочне рішення набирає законної сили відповідно до загального порядку.
Суддя І.Г. Битяк