Справа № 304/715/16-ц
Провадження № 2/304/18/2017
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2017 року м. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шешені М.О.,

при секретарі Гарайдич Р.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач за первісним позовом ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, у якому просить розірвати шлюб між ними, який було зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану Перечинського районного управління юстиції Закарпатської області 27 липня 2012 року, актовий запис №31.

Відповідачка за первісним позовом ОСОБА_2 подала зустрічний позов до ОСОБА_1, в якому просить поділити спільну сумісну власність подружжя, а саме транспортний засіб марки «LEXUS», модель RX 400H, номер шасі (кузова, рами) JTJHW31U402030706, 2007 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1, зареєстрований на імя ОСОБА_1 шляхом стягнення з нього на її користь грошової компенсації за 1/2 частину вказаного транспортного засобу, що становить 251700 грн.; транспортний засіб марки «LEXUS», модель RX 400H, номер шасі (кузова, рами) JTJHW31U402030706, 2007 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1, зареєстрований на імя ОСОБА_1 залишити у власності такого; стягнути з ОСОБА_1 на її користь 1/2 частку банківського вкладу в розмірі 314625 грн. Також просить стягнути з ОСОБА_1 на її користь судові витрати по справі.

У судове засідання позивач за первісним позовом ОСОБА_1 не зявився, однак подав заяву, у якій просить позов про розірвання шлюбу задовольнити повністю. При цьому, просив зняти арешт з майна, який був накладений під час розгляду справи.

Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання також не зявилася, однак подала заяву, в якій просить зустрічний позов про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду, при цьому не заперечує проти задоволення первісного позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного висновку.

Так, у судовому засіданні встановлено, що 20 вересня 2016 року ухвалою Перечинського районного суду Закарпатської області на підставі зустрічної позовної заяви за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя було обєднано такий в одне провадження із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Також встановлено, що 31 серпня 2017 року позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 подала заяву, в якій просить залишити її зустрічну позовну заяву без розгляду.

Згідно ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч.ч.1,2 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи (за винятком тих осіб, які не мають цивільної процесуальної дієздатності), в інтересах яких заявлено вимоги.

Згідно п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Отже, з урахуванням вищевикладеного та того, що позивачка за зустрічним позовом ОСОБА_2 подала до суду заяву про залишення позову без розгляду, а тому суд приходить до висновку, що позовну заяву за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя слід залишити без розгляду.

Що стосується вимоги позивача за первісним позовом про зняття арешту з майна, який був накладений під час розгляду справи, то суд приходить до такого висновку.

Відповідно до ч.ч.3, 6 ст.154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили.

Як розяснено в п.10 постанови Пленуму Верховного Суду України №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» від 22 грудня 2006 року, заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті.

Отже враховуючи вищевикладене та те, що необхідність дії ухвали про вжиття заходів забезпечення позову відпала, так як позивачка за зустрічним позовом подала заяву про залишення такого без розгляду, тому суд приходить до висновку, що вжиті заходи забезпечення позову слід скасувати.

Тому, керуючись ст.ст.207 ч.1 п.5, 209, 210 ЦПК України, с у д, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву за зустрічним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про поділ спільного майна подружжя залишити без розгляду.

Заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Перечинського районного суду від 20 вересня 2016 року у вигляді накладення арешту на автомобіль марки «LEXUS», модель RX 400H, номер шасі (кузова, рами) JTJHW31U402030706, 2007 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1, зареєстрований на імя ОСОБА_1 04 червня 2013 року та на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, що зареєстрована на праві власності за ОСОБА_1 скасувати.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в пятиденний строк з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Головуючий: ОСОБА_3