Номер провадження 2-о/229/194/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2017 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Петрова Є.В.

при секретарі Польської Д.А.

за участі заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин,

В С Т А Н О В И В:

заявник ОСОБА_1 звернулася 13.07.2017 року до Дружківського міського суду з заявою, в якій просить встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка є її матір'ю.

В обґрунтування своєї заяви ОСОБА_1 посилається на те, що 14 червня 2017 року в м.Макіївка померла її мати ОСОБА_2 Документом, що підтверджує факт родинних відносин з померлою є свідоцтво про народження від 05.07.2017 року серія ДНР №037375 видане на тимчасово непідконтрольній державній владі України території та в повторному свідоцтві відсутня інформація про матір, оскільки відповідна інформація знаходиться в архіві відділу державної реєстрації актів цивільного стану в м.Макіївка. Встановлення факту родинних відносин їй необхідне для встановлення факту смерті її матері та отримання свідоцтва про смерть.

Просить визнати факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2

В судове засідання заявник ОСОБА_1 з'явилася, підтримала свої вимоги та пояснила, що вона є донькою ОСОБА_2, її матір померла на тимчасово окупованій території, для отримання коштів на поховання та оформлення спадщини їй необхідно звернутися до суду із заявою про встановлення факту смерті її матері для подальшої державної реєстрації, але єдиний документ, який підтверджує факт родинних відносин - свідоцтво про смерть було втрачено, а в повторному немає відомостей в графі матір, тому що ця інформація міститься в архіві відділу державної реєстрації актів цивільного стану в м.Макіївка Донецької області, до якої відсутній доступ, оскільки ця територія тимчасово непідконтрольна державній владі України. Крім того, у них однакове прізвище та у неї на руках всі документи, які стосуються її матері ОСОБА_2

Просить заяву про встановлення родинних відносин між нею та ОСОБА_3 задовольнити.

Представник заінтересованої особи Костянтинівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області у судове засідання не з'явився, заяву з клопотанням про відкладення розгляду справи або заперечень не надали.

Відповідно до п.1 ст.256 ЦПК України суд вправі розглядати справи про встановлення родинних відносин, коли цей факт безпосередньо породжує юридичні наслідки, наприклад, якщо підтвердження такого факту необхідне заявникові для одержання в органах, що вчиняють нотаріальні дії, свідоцтва про право на спадщину, тощо.

З`ясувавши дійсні обставини справи суд приходить висновку, що заява підлягає задоволенню за наступних підстав.

14 червня 2017 року в смт. Ясинівка м. Макіївка Донецької області народилася ОСОБА_1, що підтверджується поновленим актовим записом № 9 від 12 липня 2017 року, свідоцтво повторне видане Костянтинівським районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області (а.с.9).

В графі батько зазначено - ОСОБА_4, в графі матір інформація відсутня (а.с.9).

Оригінал свідоцтва про народження видавався відділом РАЦС в м.Макіївка Донецької області. Інформація про матір заявника міститься в архіві відділу державної реєстрації актів цивільного стану в м.Макіївка Донецької області, до якої відсутній доступ, оскільки ця територія тимчасово непідконтрольна державній владі України.

Заявнику необхідно встановити факт родинних відносин для того, щоб звернутися до суду із заявою про встановлення факту смерті її матері для подальшої державної реєстрації та оформлення спадщини, оскільки є сумніви у її родинних відносинах із ОСОБА_2

На підтвердження родинних відносин між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 завником були надані пояснення та документи, що стосуються її померлої матері.

Згідно ст. 62 ЦПК України ОСОБА_1 було допитано у якості свідка. При допиті у якості свідка, ОСОБА_1 пояснила, що ОСОБА_2 є її матір`ю, вказала її рік народження, місце проживання до смерті. Зазначила, що з вісімнадцятирічного віку не проживає разом з матірю, свідоцтво про народження завжди знаходилось у матері. Після смерті матері своє свідоцтво про народження не знайшла. Отримала свідоцтво про народження на своє імя у м. Макіївка. Однак, вона розуміє, що воно було видано на тимчасово окупованій території України, де органи державної влади не здійснюють свої повноваження. Відповідно до чинного законодавства України зазначене свідоцтво не має юридичної сили. З метою отримання свідоцтва про народження звернулась до Костянтинівського районного відділу державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Донецькій області. Однак, інформації щодо її матері не було в реєстрі, як їй пояснили, наразі доступу до реєстру, який знаходиться у м. Макіївка, немає і видати свідоцтво, де зазначена її матір і батько, не представляється можливим.

Зазначила, що у неї знаходяться всі документи, які за життя належали її матері ОСОБА_2, а саме: паспорт, пенсійне посвідчення, документи, що засвідчують право власності на житло, свідоцтво про укладення шлюбу між її батьком ОСОБА_4 та її матірю ОСОБА_2.

Пояснила, що викликати у якості свідків іншіх осіб не представляється можливим, оскільки, сусіди які можуть підтвердити її родинні відносини з ОСОБА_2С, всі похилого віку і не зможуть приїхати до суду.

Суд вирішує питання у сукупності, керуючись принципом верховенства права, вважає, що наданих доказів по справі достатньо для задоволення заяви про встановлення факту родинних відносин. Окрім цього, вирішуючи питання щодо оцінки зазначених доказів, суд приймає до уваги практику Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), яка відповідно до українського законодавства має застосовуватися судами при розгляді справ як джерело права. Так, суд враховує висновки ЄСПЛ у справах проти Туреччини, зокрема «Лоізіду проти Туреччини», «Кіпр проти Туреччини», а також Молдови та Росії (зокрема, «Мозер проти Республіки Молдова та Росії»), де ґрунтуючись на Консультативному висновку Міжнародного суду (ООН) у справі Намібії, ЄСПЛ наголосив, що першочерговим завданням щодо прав, передбачених Конвенцією, завжди має бути їх ефективна захищеність на території всіх Договірних Сторін, навіть якщо частина цієї території знаходиться під ефективним контролем іншої Договірної Сторони.

Такий висновок ЄСПЛ слід розуміти в контексті сформульованого у згаданому Консультативному висновку Міжнародного суду (ООН) у справі Намібії так званого «намібійського винятку», який є винятком із загального принципу щодо недійсності актів, у тому числі нормативних, які видані владою не визнаного на міжнародному рівні державного утворення. Зазначений виняток полягає в тому, що не можуть визнаватися недійсними всі документи, видані на окупованій території, оскільки це може зашкодити правам мешканців такої території. Зокрема, недійсність не може бути застосована до таких дій як, наприклад, реєстрація народжень, смертей і шлюбів, невизнання яких може завдати лише шкоди особам, які проживають на такій території. Застосовуючи «намібійський виняток» у справі «Кіпр проти Туреччини», ЄСПЛ зокрема, зазначив, що виходячи з інтересів мешканців, що проживають на окупованій території, треті держави та міжнародні організації, особливо суди, не можуть просто ігнорувати дії фактично існуючих на такій території органів влади. Протилежний висновок означав би цілковите нехтування всіма правами мешканців цієї території при будь-якому обговоренні їх у міжнародному контексті, а це становило б позбавлення їх наймінімальніших прав, що їм належать.

Аналізуючи зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що дана заява підлягає задоволенню, оскільки ОСОБА_1 є дочкою ОСОБА_2.

Керуючись ст.ст. 10, 15, 30, 60, 62,203, 212-215, 256, 273 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту родинних відносин задовольнити в повному обсязі.

Встановити факт родинних відносин за ступенем спорідненості: матір-дочка між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_4.

Рішення може бути оскаржена до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд шляхом подачі заяви на апеляційне оскарження протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: Є. В. Петров