Справа № 381/4884/15-ц Головуючий у І інстанції Чернишова Є. Ю.
Провадження № 22-ц/780/3776/17 Доповідач у 2 інстанції Голуб С. А.
Категорія 29 03.07.2017
УХВАЛА

03 липня 2017 року суддя Апеляційного суду Київської області Голуб С.А., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25 травня 2017 року позов задоволено частково.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яка не відповідає вимогам ст. 295 ЦПК України, зокрема: апеляційна скарга не повною мірою оплачена судовим збором та подана з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Згідно із ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Як вбачається з матеріалів справи, то при зверненні з позовом було заявлено дві вимоги, з яких одна немайнового характеру (стягнення моральної шкоди) та одна вимога майнового характеру (стягнення матеріальної шкоди). На момент звернення до суду з позовом за кожну із цих вимог слід було сплатити судовий збір в розмірі по 487 грн. 20 коп., а загальна сума що підлягала сплаті, при зверненні до суду з позовом, становила 974 грн. 40 коп.

При цьому, ОСОБА_2 долучив до апеляційної скарги квитанцію про сплату судового збору в розмірі 540 грн. Таким чином при подачі апеляційної скарги ОСОБА_2 слід доплатити судовий збір в розмірі 531 грн. 84 коп. = ((974,4*1,1)-540).

Апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором на рахунок: 0001; код класифікації доходів бюджету: 22030101; отримувач коштів: ГУДКСУ у К/о. (Київ обл./м. Київ) 22030101, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, МФО 821018, , призначення платежу: 22030101, судовий збір, за позовом ОСОБА_2, Апеляційний суд Київської області, .

Документи, що підтверджують оплату судового збору подаються до Апеляційного суду Київської області в оригіналах.

За правилами ч. 2 ст. 297 ЦПК України, у разі несплати суми судового збору застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Відповідно до ч.1 ч.2 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, і надає стороні строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання стороною по справі ухвали.

Окрім того, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Так, строки на апеляційне оскарження рішень суду першої інстанції встановлені ч.1 ст. 294 ЦПК України, відповідно до якої апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі пропущення зазначеного строку з причин, визнаних поважними, суддя апеляційної інстанції за заявою особи, яка подала скаргу, може поновити цей строк.

ОСОБА_2 порушує питання про поновлення строку на апеляційне оскарження, посилаючись на те, що він не був присутнім під час проголошення рішення суду, копію такого рішення було надіслано лише 06 червня 2017 року, але належного підтвердження в матеріалах справи про отримання такого рішення не має.

Окрім того, судом першої інстанції було допущено описку в рішенні суду, у зв'язку з чим ОСОБА_4 подав до суду заяву про виправлення описки. Ухвалу суду першої інстанції про виправлення описки було отримано лише 21 червня 2017 року. Зазначені обставини й зумовили пропуск строку на апеляційне оскарження.

Разом з тим, погодитися із зазначеним не можна, оскільки представник ОСОБА_2 за довіреністю ОСОБА_5 отримав копію оскаржуваного рішення суду 07 червня 2017 року, що підтверджується розпискою (а.с. 225), таким чином перебіг строку на апеляційне оскарження як для ОСОБА_2, так і для його представника ОСОБА_5 розпочався саме з моменту отримання копії рішення суду, тобто з 07 червня 2017 року та закінчився 17 червня 2017 року. Натомість апеляційна скарга була подана лише 22 червня 2017 року.

Окрім того, звернення до суду із заявою про вправлення описки не перешкоджає вчасному апеляційному оскарженню, оскільки зазначена в заяві описка не змінює обґрунтувань та висновків суду першої інстанції, а постановлена за результатами розгляду такої заяви ухвала суду може бути оскаржена окремо від рішення в апеляційному порядку.

Так, відповідно до ч.ч. 1,2 ст. 38 ЦПК України, будь-яка сторона може брати участь у цивільній справі особисто або через представника. При цьому особиста участь у справі особи не позбавляє її права мати в цій справі представника.

У відповідності до ст.. 44 ЦПК України, представник, який має повноваження на ведення справи в суді, може вчиняти від імені особи, яку він представляє, усі процесуальні дії, що їх має право вчиняти ця особа.

З наведених норм права вбачається, що представники, повноваження яких посвідчені довіреністю, діють лише від імені особи права та інтереси якої вони представляють та не можуть бути самостійними суб'єктом у спірних правовідносинах та діяти від свого імені.

Не належне виконання представником скаржника своїх обов'язків та не повідомлення довірителя про наявність оскаржуваного рішення суду, перебіг строків на апеляційне оскарження не може бути визнано апеляційним судом як поважні причини пропуску строку на апеляційне оскарження.

На підставі викладеного, ОСОБА_2 слід подати до суду повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, зазначивши при цьому інші поважні та об'єктивні причини, що перешкоджали вчасному апеляційному оскарженню.

Згідно із ч. 3 ст. 297 ЦПК України, апеляційна скарга подана після закінчення строків, встановлених ст. 294 ЦПК України, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними залишається без руху. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строку або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

Якщо скаржник, відповідно до ухвали суду, у встановлений строк усуне недоліки, то апеляційна скарга вважається поданою в день первісного її подання до суду. В іншому випадку до апеляційної скарги будуть застосовані положення або ч. 3 ст. 297 ЦПК України або ч. 2 ст. 121 ЦПК України.

Враховуючи наведене та вимоги ст. ст. 297, 121 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши ОСОБА_2 строк для доплати судового збору в розмірі 531 грн. 84 коп. та подачі повторно клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

До усунення вказаних недоліків подана апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду.

Керуючись ст. ст. 295, 297 ЦПК України, суддя

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2на рішення Фастівського міськрайонного суду Київської області від 25 травня 2017 року залишити без руху.

Надати ОСОБА_2строк для сплати судового збору, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали.

Надати ОСОБА_2строк для подачі клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, який не може перевищувати тридцяти днів з дня отримання ним копії ухвали.

У випадку не виконання вимог ухвали суду будуть застосовані положення ст.. 297 ЦПК України або ст.. 121 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області С.А. Голуб