Справа № 639/2082/17
Провадження № 2/639/1264/17
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
30 червня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Гаврилюк С.М.,
при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.
розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,
встановив:
ОСОБА_1 звернулась у квітні 2017 року до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Свої вимоги позивач мотивувала тим, що 5 липня 2014 року померла її рідна сестра ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1 , яка була недієздатною та знаходилась в Липецькому психоневрологічному інтернаті . ОСОБА_3 та ОСОБА_4, яка була опікуном ОСОБА_3, та є старшою сестрою позивачки, належить на праві власності по ? частини квартири АДРЕСА_1.
29.11.2016 року ОСОБА_4 померла.
Позивач зазначає як поважну причину пропуску строку для звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлої 5 липня 2014 року ОСОБА_3 те, що була юридично необізнана та у неї були відсутні свідоцтво про смерть спадкодавиці та інші необхідні , на її думку , документи для подання заяви про прийнятття спадщини, які знаходились на той час у ОСОБА_4.
Позивачка у судовому засіданні позов підтримала, посилаючись на викладені в ньому обставини.
Належним чином повідомлений представник відповідача у судове засідання не зявився, в порушення ч.2 ст. 77 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за відсутності відповідача до суду не подав.
Відповідно до ст. 27 ЦПК України , соби, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.
Частиною 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
З огляду на вищевикладене суд зі згоди позивача розглянув справу у заочному порядку.
Третьою особою ОСОБА_2 та її представником подано заяви про розгляд справи за їх відсутності. Крім того, представником третьої особи ОСОБА_5 в заяві до суду зазначено, що після померлої 05.07.2014 року ОСОБА_3 спадщину прийняла її неповнорідна сестра ОСОБА_6. 29 листопада 2016 року ОСОБА_6 померла, не встигши оформити спадщину і отримати свідоцтво про право на спадкове майно. Єдиною спадкоємицею після смерті ОСОБА_4 є ОСОБА_2. на підставі заповіту. Інші особи спадщину після ОСОБА_3 не прийняли. Отже, посилаючись на ст. 1218 ЦК України третя особа стверджує, що вона має право і на спадкування спадщини після ОСОБА_3, спадщину після якої ОСОБА_4 прийняла, але не встигла оформити, у звязку з чим ОСОБА_2 вважає, що належним відповідачем у справі є саме вона.
Відповідно до вимог ч.4 ст. 10 ЦПК України судом було попереджено позивача у судовому засіданні про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій щодо заміни неналежного відповідача, однак вона не виявила бажання щодо заміни по даній справі відповідача належним.
Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд ( ч.2 ст. 11 ЦПК України).
Суд, вислухавши позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, приходить до висновку про відсутність підстав для задоволення позову, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що 5 липня 2014 року померла рідна сестра позивачки ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 4).
Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 р., «Про судову практику у справах про спадкування»», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення
додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини.
Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними
труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Статями 10, 11 ЦПК України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.
Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.
Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Так, позивачка в судовому засіданні пояснила, що крім неї , інших спадкоємців, на її думку, після померлої ОСОБА_3 не має, ОСОБА_2 є лише спадкоємцем, на думку позивачки ,після померлої ОСОБА_6, з письмовою заявою про прийняття спадщини вона після померлої ОСОБА_3 у встановлений законом шестимісячний строк не зверталась , оскільки була юридично необізнана та у неї були відсутні свідоцтво про смерть спадкодавиці та інші необхідні , на її думку , документи для подання заяви про прийнятття спадщини, які знаходились на той час у ОСОБА_4
Отже, позивачем не зазначено жодних поважних причин пропуску нею строку для прийняття спадщини.
Судом до початку розгляду справи по суті було розяснено позивачеві положення статей 10,11,60, 131, 133 -137 ЦПК України, що підтверджується журналом та звукозаписом судового засідання, однак позивач не скористалась своїми процесуальними правами та не заявила клопотань щодо забезпечення, витребування необхідних доказів для підтвердження своїх вимог.
З урахуванням викладеного, суд вважає, що позивачка не надала належних, допустимих, переконливих доказів щодо наявності причин, пов'язаних з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення дій щодо звернення до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини у встановлений законом строк.
Матеріали справи не містять доказів щодо прийняття ОСОБА_2 спадщини за заповітом після померлої ОСОБА_6
Отже, існують підстави щодо відмови у задоволенні позову ОСОБА_1 за його недоведеністю.
Керуючись ст.ст. 5, 6,10, 11, 57, 60,61, 88, 208, 209, 212 -215,224 ЦПК України , ст.ст. 1258, 1261,1268, 1269 , 1270,1272,1273 ЦК України, суд
ВИРІШИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_1 до Харківської міської ради, третя особа: ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення - шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.М.Гаврилюк