У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

"21" липня 2017 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

з участю секретаря - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника позивача про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про визнання нікчемним договору дарування, визнання права власності на частину квартири, витребовування майна з чужого володіння, позов третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_1, про визнання нікчемним договору дарування квартири, визнання права власності на частку квартири, витребовування майна з чужого володіння та зобов'язання звільнити квартиру, зустрічний позов ОСОБА_3 до Десятої київської державної нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_4, про визнання недійсним заповіту, позов третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_1, про визнання права власності та витребування майна,

встановив:

В провадженні Дніпровського районного суду м. Києва перебуває на розгляді вищезазначена справа.

До суду звернувся представник позивача за основним позовом із заявою про скасування заходів забезпечення позову, що допущені ухвалою суду від 24.07.2014 року. Свою заяву обґрунтував тим, що під час судового розгляду було встановлено безпосередніх останніх власників квартири, та враховуючи їх безпосередню участь у судових засіданнях, актуальність використання запобіжного заходу відпала.

Перевіривши матеріали справи суд встановив, що відповідно до ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 24.07.2014 року в цілях забезпечення позову ОСОБА_1 за її заявою було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у праві, може вжити, передбачені цим Кодексом, заходи забезпечення позову.

Відповідно до ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

По даній справі позивач, який просив суд забезпечити позов, просить його скасувати. На думку суду це є правом позивача, що дає підстави заяву задовольнити та скасувати заходи забезпечення позову.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 154, 293, 294 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Заяву представника позивача про скасування заходів забезпечення позову по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, треті особи: Головне управління юстиції у м. Києві, Реєстраційна служба Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про визнання нікчемним договору дарування, визнання права власності на частину квартири, витребовування майна з чужого володіння, позов третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_1, про визнання нікчемним договору дарування квартири, визнання права власності на частку квартири, витребовування майна з чужого володіння та зобов'язання звільнити квартиру, зустрічний позов ОСОБА_3 до Десятої київської державної нотаріальної контори в особі Головного управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_4, про визнання недійсним заповіту, позов третьої особи із самостійними вимогами ОСОБА_5 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: ОСОБА_1, про визнання права власності та витребування майна - задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову допущені згідно ухвали Дніпровського районного суду м. Києва від 24.07.2014 року, та зняти арешт з квартири АДРЕСА_1.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: