27.06.2017 Справа № 756/3369/17
Унікальний номер 756/3369/17
Справа № 2/756/2890/17
РІШЕННЯ

Іменем України

27 червня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Васалатія К.А.

за участі секретаря Ільченко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: Житлово-будівельний кооператив «Академічний-15», ГТУЮ в м. Києві в особі Одинадцятої київської державної нотаріальної контори про визнання права власності в порядку спадкування на обов'язкову частку у спадщині, -

ВСТАНОВИВ:

У березні 2017 р. ОСОБА_1 звернувся до суду з даним позовом. В обґрунтування позовних вимог зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_2 р. померла його мати ОСОБА_1 Після смерті ОСОБА_1 відкрилась спадщина на 19/100 частини кв. АДРЕСА_1, що відповідає ? частині паєнакопичення у ЖБК «Академічний-15», успадкованого нею після смерті її чоловіка ОСОБА_3

Зі слів позивача, після смерті матері, 26.04.2012 р. позивач звернувся до 11 Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини. Крім ОСОБА_1 до нотаріальної контори звернулася племінниця померлої - відповідач ОСОБА_2 із заповітом складеним на її користь ОСОБА_1 16.02.2011 р. та посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Борисовою С.О. за реєстровим № 802. Проте, на час відкриття спадщини ІНФОРМАЦІЯ_2 р. після смерті ОСОБА_1 позивач був непрацездатним, оскільки мав статус пенсіонера за віком, що вбачається з його пенсійного посвідчення НОМЕР_1, виданого 21.07.2011.

Як вказує позивач, 09.12.2016 р. він звернувся до 11-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на обов'язкову частку у спадковому майні, а саме: на 19/200 частин квартири АДРЕСА_1, після смерті його матері ОСОБА_1 Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.12.2016 р., державним нотаріусом 11-ої Київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М. позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 19/100 частини АДРЕСА_1, у зв'язку з наявністю заповіту, складеного спадкодавцем на іншу особу на майно, прийняттям спадщини спадкоємицею за заповітом і, відповідно відсутністю у нього підстав для спадкування за законом.

Зі слів позивача, він позбавлений можливості оформити своє право власності на успадковане ним майно у нотаріальному або будь-якому іншому позасудовому порядку.

Тому посилаючись на вищевикладені обставини, позивач просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування після смерті його матері ОСОБА_1, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 р. на спадкове майно, а саме на 19/100 частини спірної квартири АДРЕСА_2

Позивач в судовому засіданні пояснень суд так і не надав, замість нього пояснення надавала представник позивача.

Відповідач та її представник в судовому засіданні проти позову заперечували та просили відмовити в його задоволенні.

Представник третьої особи - ЖБК «Академічний-15» в судове засідання не з'явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлений належним чином.

Представник ГТУЮ в м. Києві в особі 11-ї Київської державної нотаріальної контори в судове засідання не з'явився, про дату, місце та час розгляду справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Суд, дослідивши письмові докази у справі, встановив обставини, що викладені нижче.

Згідно ч. 1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.

Згідно ч. 2 ст. 1223 ЦК України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Як з'ясовано судом, ІНФОРМАЦІЯ_2 р. померла мати позивача ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 15). Після смерті ОСОБА_1 відкрилась спадщина на 19/100 частини АДРЕСА_3, що відповідає ? частині паєнакопичення у ЖБК «Академічний-15», успадкованого нею після смерті її чоловіка ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 р.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

26.04.2012 р. позивач звернувся до Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.(а.с. 16). Крім ОСОБА_1 до нотаріальної контори звернулася племінниця померлої - відповідач ОСОБА_2, із заповітом складеним на її користь ОСОБА_1 16.02.2011 р. та посвідченим приватним нотаріусом КМНО Борисовою С.О. за реєстровим № 802.

Як з'ясував суд, позивач на час відкриття спадщини - ІНФОРМАЦІЯ_2 р. після смерті своєї матері ОСОБА_1 отримував пенсію за віком, що вбачається з його пенсійного посвідчення НОМЕР_1, виданого 21.07.2011 р.

При цьому 09.12.2016 р. позивач звернувся до 11-ої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу йому свідоцтва про право на спадщину за законом на обов'язкову частку у спадковому майні, а саме: на 19/200 частин квартири АДРЕСА_1 після смерті його матері ОСОБА_1

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 13.12.2016 р., державним нотаріусом 11-ої Київської державної нотаріальної контори Ричок Р.М. позивачу ОСОБА_1 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 19/100 частини АДРЕСА_3, у зв'язку з наявністю заповіту, складеного спадкодавцем на іншу особу - відповідача ОСОБА_2 на майно, прийняттям спадщини спадкоємицею за заповітом і, відповідно відсутністю у нього підстав для спадкування за законом (а.с. 40).

Як вбачається з ч. 1 ст. 1241 ЦК України (а саме на цю статтю посилається представник позивача у своїх поясненнях) - «Малолітні, неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка)».

Відповідно до ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Малолітня, неповнолітня, недієздатна особа, а також особа, цивільна дієздатність якої обмежена, вважаються такими, що прийняли спадщину, крім випадків, встановлених частинами другою - четвертою статті 1273 цього Кодексу. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У відповідності до ст. 212 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності. Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Таким чином суд з'ясував, що на момент смерті своєї матері позивачу ОСОБА_1 було 56 р., і він був пенсіонером, але не непрацездатним, як того вимагає ст. 1241 ЦК України, тобто не відносився до категорії осіб, які мають право на обов'язкову частку у спадщині у відповідності до даної статті.

За таких обставин, суд приходить до висновку , що позов задоволенню не підлягає, оскільки відповідно до ст. 60 ЦПК України позивач не надав суду беззаперечних доказів на підтвердження своїх позовних вимог.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 316, 328, 1222, 1223, 1241, 1261 ЦК України, ст. 4, 10, 11, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду м. Києва через Оболонський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: К.А. Васалатій