Справа № 308/6308/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

05.07.2017 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2, звернувся в суд з позовною заявою до ОСОБА_3 про визнання права власності.

За правилами ЦПК України, позовна заява за формою та змістом повинна відповідати ст. ст. ст. 119, 120 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам п. п. 3-6 ч. 2, ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимог майнового характеру; не містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору відповідно до ціни позову.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції Закону від 01.01.2017 року), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, немайнового характеру, яка подана фізичною особою, 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 01.01.2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600,00 грн.

Згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до п. а) ч. 12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року № 20 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності», вартість спірного майна визначається за погодженням сторін, а за його відсутністю за дійсною вартістю майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості. Для її визначення при необхідності призначається експертиза.

У позовній заяві позивачем предявленого шість самостійних вимог майнового характеру, а саме:

визнати в цілому за ОСОБА_1 право власності на трикімнатну квартиру, загальною площею 66,8 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_1;

визнати в цілому право власності за ОСОБА_3 на трикімнатну квартиру, загальною площею 66,5 кв.м., що розташована за адресою: АДРЕСА_2;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, загальною площею 98.22 кв.м., що розташований за адресою: Закарпатська область, Міжгірський район, с. Верхній Бистрий, вул. Р. Лаптєвої, буд. 44 «А»;?

визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку житлового будинку з надвірними будівлями, загальною площею 98.22 кв.м., що розташований за адресою: Закарпатська область, Міжгірський район, с. Верхній Бистрий, вул. Р. Лаптєвої, буд. 44 «А»;

визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частку земельної ділянки розміром 0,2500 га, що розташована за адресою: уч. Вишні, с. Поляниця, Яремчанська міська рада, Івано-Франківська область, цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :22:002:0328;

визнати за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частку земельної ділянки розміром 0,2500 га, що розташована за адресою: уч. Вишні, с. Поляниця, Яремчанська міська рада, Івано-Франківська область, цільове призначення якої для ведення особистого селянського господарства, кадастровий номер :22:002:0328.

Тобто, у межах предявленого позову безпосередньо позивачем заявлено три самостійні вимоги майнового характеру.

Як розяснено у п. 13 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві обєднано кілька самостійних вимог майнового характеру, повязаних між собою, то, враховуючи, що обєктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Таким чином, в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати до позовної заяви оригінал документу, що підтверджує його сплату за вимоги майнового характеру у відсотковому співвідношенні до ціни позову за ставкою, визначеною ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Судовий збір підлягає для перерахування за наступними платіжними реквізитами: отримувач коштів УК у м. Ужгороді / м. Ужгород; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38015610; банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області; код банку отримувача (МФО) 812016; рахунок отримувача 0002; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу *;101; (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області (назва суду, де розглядається справа).

Крім того, зі змісту позовної заяви слідує, що позивач ОСОБА_1 перебуває у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 з 07.02.1997 року, проте позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують дану обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до ст. 70 СК України у разі поділу майна, що є обєктом права спільної сумісної власності подружжя, частки майна дружини та чоловіка є рівними, якщо інше не визначено домовленістю між ними або шлюбним договором.

При вирішенні спору про поділ майна суд може відступити від засади рівності часток подружжя за обставин, що мають істотне значення, зокрема якщо один із них не дбав про матеріальне забезпечення сім'ї, приховав, знищив чи пошкодив спільне майно, витрачав його на шкоду інтересам сім'ї.

За рішенням суду частка майна дружини, чоловіка може бути збільшена, якщо з нею, ним проживають діти, а також непрацездатні повнолітні син, дочка, за умови, що розмір аліментів, які вони одержують, недостатній для забезпечення їхнього фізичного, духовного розвитку та лікування.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позивач у трьох заявлених ним позовних вимогам просить визнати право власності на спірне нерухоме майно за відповідачем ОСОБА_3, однак у позовній заяві не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, а також доказів на підтвердження вимог позивача щодо запропонованого ним варіанту розподілу майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Згідно з розяснень, наданих у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Враховуючи наведене вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 1 ст. 121 ЦПК України та залишити її без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121 ч. 1 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності залишити без руху.

Повідомити позивачу про необхідність усунення недоліків заяви, зазначених у мотивувальній частині ухвали, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

У випадку, якщо недоліки не будуть усунені в зазначений строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4