АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 липня 2017 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Ратнікової В.М., Борисової О.В.,

при секретарі - Юрченко А.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, третя особа Служба у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з сином, визначення порядку та способу участі батька у вихованні дитини, -

в с т а н о в и л а :

У листопаді 2015 року позивач звернувся із позовом, зменшивши в подальшому розмір позовних вимог, зазначив, що із 11 березня 2000 року по 20 грудня 2010 року перебував із відповідачкою у зареєстрованому шлюбі, від якого має сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

ІНФОРМАЦІЯ_8 народилася ОСОБА_5 і на момент подачі позову позивач вважав себе батьком трьох дітей, однак рішенням Подільського районного суду міста Києва від 26 травня 2016 року було встановлено біологічне батьківство ОСОБА_6 відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.

Після розірвання шлюбу сторони проживали разом у будинку позивача, але в подальшому, за спільною згодою, відповідачка разом з дітьми переїхала проживати до АДРЕСА_1

Вказував, що впродовж тривалого часу він безперешкодно спілкувався з дітьми, відвідував їх за місцем проживання, приймав участь у їх вихованні, надавав кошти на утримання, вітав дітей зі святами та днями народження, однак з травня 2015 року відповідачка чинить перешкоди у спілкуванні з сином, вивезла дітей на все літо на оздоровлення та відмовилась повідомляти адресу куди саме, на звернення надати можливість спілкування та побачення з сином відмовляє.

За таких обставин, ОСОБА_2 просив зобов'язати відповідачку не чинити йому перешкод у спілкуванні та визначити спосіб участі у вихованні сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, шляхом встановлення часу періодичних побачень у другий і четвертий четвер кожного місяця з 16 год. до 20 год., кожну першу та третю неділю кожного місяця з 13 год. до 19 год. без присутності матері з можливістю відвідування місця проживання батька, проведення спільного відпочинку з дитиною в літній період протягом часу до двох тижнів щороку, з правом виїзду до місця відпочинку на території України за попередньою домовленістю з матір'ю дитини. (т.1 а.с.67-70, 136-139)

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2016 року, з урахуванням ухвали Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2017 року про виправлення описки, позов задоволено. Зобов'язано ОСОБА_1 не чинити перешкод ОСОБА_2 у вихованні сина, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, та у спілкуванні з ним. Визначено способи участі ОСОБА_2 у вихованні сина, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, в таких видах: 1) періодичних побачень з сином у другий і четвертий четвер кожного місяця з 16.00 год. до 20.00 год.; 2) відвідування сином місця проживання батька без присутності матері у першу та третю неділю кожного місяця з 13.00 год. 19.00 год.; 3) спільного відпочинку в літній період батька з сином з метою його оздоровлення в зонах відпочинку в межах України протягом двох тижнів щороку за попередньою домовленістю з матір'ю дитини.(т.1 а.с.186-190, 229-230)

В апеляційній скарзі відповідачка посилалась на порушення судом норм матеріального і процесуального права, неповне з'ясування обставин, що мають значення для справи, невідповідність висновків суду фактичним обставинам справи, просила скасувати рішення районного суду і ухвалити нове, яким відмовити в задоволенні позову в повному обсязі. На обґрунтування скарги зазначила, що вона не чинить жодних перешкод на спілкування позивача з дитиною та його учать у вихованні дитини, позивачем не надано доказів, які вказували б на наявність таких перешкод, тому вважає, що суд першої інстанції необґрунтовано задовольнив позовні вимоги у цій частині. (т.1 а.с.236-240)

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_8 підтримав скаргу та просив її задовольнити, ОСОБА_2, його представник - ОСОБА_9 заперечували проти скарги і просили її відхилити.

Інші особи в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи були сповіщені належним чином про що у справі є докази. Начальник Служби у справах дітей Оболонської районної в м. Києві державної адміністрації надіслав письмову заяву в якій просив розглянути справу без участі представника та ухвалити законне рішення в інтересах дитини.(т.2 а.с.25-34)

Зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 76, ч. 2 ст. 305 ЦПК України, колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи сторін та апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, судова колегія вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню за таких підстав.

Статтею 158 СК України передбачено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення. Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи (ч. ч. 1, 2 ст. 159 СК України).

Відповідно до ч. ч. 4, 5 ст. 19 СК України передбачено, що при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини обов'язковою є участь органу опіки та піклування. Разом з тим орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи.

Відповідно до положень принципу № 6, принципу № 7 абз. 2 Декларації прав дитини, прийнятої резолюцією № 1385 Генеральної Асамблеї ООН від 20 листопада 1959 року, дитина заради повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові та порозуміння. Вона має, коли це є можливим, зростати під опікою і відповідальністю її батьків і в будь-якому випадку в атмосфері любові, моральної і матеріальної забезпеченості. Найкраще забезпечення інтересів дитини має бути керівним принципом для тих, на кому лежить відповідальність за її навчання; ця відповідальність покладена перш за все на батьків.

Згідно до ч. 2 ст. 27 Конвенції про права дитини від 20 листопада 1989 року, яка є частиною національного законодавства України, батько(-ки) або інші особи, які виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здібностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини.

Судом встановлено, що із 11 березня 2000 року по 20 грудня 2010 року сторони перебували у зареєстрованому шлюбі, від якого мають сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.(т.1 а.с. 6, 9-10, 13)

За шлюбним договором від 29 вересня 2010 року, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_10, сторони врегулювали майнові відносини.(т. 1 а.с. 170-171)

Рішенням Подільського районного суду міста Києва від 26 травня 2016 року було встановлено біологічне батьківство ОСОБА_6 відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3.(т. 1 а.с. 12, 14, 140-143)

Після розірвання шлюбу сторони проживали разом у будинку позивача, але в подальшому, за спільною згодою, відповідачка разом з дітьми переїхала проживати до АДРЕСА_1

ОСОБА_2 має постійну роботу і заробіток, за місцем роботи і проживання характеризується позитивно. За місцем проживання позивача, на час ухвалення оскаржуваного рішення, зареєстровані ОСОБА_3 - ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_4 - ІНФОРМАЦІЯ_6.(т. 1 а.с. 76-77, 79, 144, 180, 182)

ЗаАктом Служби у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації складеним 03 листопада 2015 року проведено обстеження умов проживання ОСОБА_2 з висновком про те, що для дітей створені належні умови для проживання, а батько хоче брати участь у вихованні дітей. В цьому ж Акті зазначено, що такий складений з метою вирішення питання про встановлення графіку спілкування з дітьми. (т.1 а.с.78)

За листом № 10413-1586 Служби у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації складеним 02 вересня 2016 року, орган опіки та піклування повідомив, що обидва питання (усунення перешкод ОСОБА_2 у спілкуванні з дітьми, визначення порядку та способу участі у вихованні дітей та питання доцільності позбавлення батьківських прав ОСОБА_2.) винесені на розгляд під час наступного засідання комісії. (т.1 а.с.163)

Вказане підтверджує факт звернення ОСОБА_2 до Служби у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації за вирішенням питання про встановлення графіку спілкування з дітьми. При цьому, представник Служби у справах дітей Подільської районної в місті Києві державної адміністрації при вирішенні спірного питання просила ухвалити рішення в інтересах дитини. (т.1 а.с.119)

Цих обставин, зокрема факт звернення ОСОБА_2 до органу опіки та піклування за вирішенням питання про встановлення графіку спілкування з дітьми та розгляд цього питання одночасно із питанням позбавлення батьківських прав представники сторін не заперечували і в суді апеляційної інстанції, про що свідчить журнал та звукозапис судового засідання.

За таких обставин, колегія суддів дійшла висновку, що позивачем дотримані положення ст.ст. 158, 159 СК України.

Факти звернення ОСОБА_2 до правоохоронних органів із заявами про створення йому перешкод у спілкуванні з дітьми підтверджується наявними у справі доказами.(т.1 а.с.178-179)

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 12 червня 2017 року скасовано рішення Подільського районного суду міста Києва від 06 березня 2017 року яким ОСОБА_2 було позбавлено батьківських прав відносно сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7 і ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову ОСОБА_1 (т.2 а.с.41-53)

З цих підстав колегія суддів відхилила посилання апелянта ОСОБА_1 на висновок і лист Служби у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав. (т.1 а.с.51-52, 172 т.2 а.с.38-40)

Встановивши, що відповідачкою чиняться перешкоди позивачу у спілкуванні з сином ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, а висновок Служби у справах дітей Оболонської районної в місті Києві державної адміністрації про доцільність позбавлення ОСОБА_2 батьківських прав стосовно сина ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_7 не відповідає інтересам дитини та суперечить наявним у справі доказам, колегія суддів погодилась з рішенням суду першої інстанції який дійшов обґрунтованого висновку про задоволення позову.

Інші доводи скарги цих висновків не спростовують, не впливають на правильність ухваленого судом рішення і, з огляду на вимоги ч. 2 ст. 308 ЦПК України, не можуть бути визнані підставою для його скасування, тому колегія суддів їх відхилила.

Керуючись ст. 303, п. 1 ч. 1 ст. 307, ст. 308, п. 1 ч. 1 ст. 314, 315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - відхилити.

Рішення Подільського районного суду міста Києва від 04 жовтня 2016 року - залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Судді Апеляційного суду міста Києва: Б.Б.Левенець

В.М.Ратнікова

О.В.Борисова

Справа № 22-ц/796/5723/2017

Унікальний номер 758/7117/15-ц

Головуючий у першій інстанції - Трегубенко Л.О.

Доповідач Левенець Б.Б.