Справа № 573/1152/17
Номер провадження 2/573/462/17
РІШЕННЯ

іменем України

03 липня 2017 року Білопільський районний суд Сумської області у складі:

головуючої судді Терещенко О. І.,

з участю секретаря Кислої Ю.М.,

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Білопіллі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області, третя особа - приватний нотаріус Білопільського районного нотаріального округу Бойко Оксана Іванівна про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

01 червня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, мотивуючи свої вимоги тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла її прабаба по лінії батька ОСОБА_3, після смерті якої відкрилась спадщина на земельну частку (пай), розташовану на території Миколаївської селищної ради Білопільського району, яка належала померлій на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай). Спадщину після смерті ОСОБА_3 фактично прийняла, але юридично не оформила донька покійної ОСОБА_4, рідна баба позивачки по лінії батька. ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4 померла. Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну ділянку, яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті своєї матері. На даний час ОСОБА_1 має намір прийняти спадщину, що залишилась після смерті рідної баби, але при зверненні до нотаріуса було встановлено, що нею пропущений шестимісячний строк для звернення із заявою про прийняття спадщини. Причиною пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини позивач зазначила відсутність коштів для оформлення спадщини на час відкриття спадщини та юридичну необізнаність. Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просить суд визначити їй додатковий строк для подання заяви нотаріусу про прийняття спадщини.

У судове засідання ОСОБА_1 та її представник за довіреністю ОСОБА_5 не з'явилися, остання направила суду заяву про розгляд справи без їх участі, позовні вимоги підтримує повністю.

Представник відповідача - Миколаївської селищної ради Білопільського району Сумської області в судове засідання не з'явився, голова селищної ради Ігнатьєв І.А. направив суду заяву про розгляд справи без участі їх представника, з позовом згодні.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу без участі сторін за наявними в справі доказами.

Дослідивши матеріали справи, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши наявні у справі докази та оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_3 року народилася ОСОБА_7, матір'ю якої записана ОСОБА_3, що підтверджується витягом з державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження (а. с. 6).

23 квітня 1971 року ОСОБА_7 зареєструвала шлюб з ОСОБА_8, у зв'язку з чим їй було присвоєно прізвище ОСОБА_8, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу (а. с. 5).

ІНФОРМАЦІЯ_4 року народився ОСОБА_9, у свідоцтві про народження якого батьками записані ОСОБА_8 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про його народження (а. с. 4).

ІНФОРМАЦІЯ_5 року народилася позивачка по справі ОСОБА_1, у свідоцтві про народження якої батьком записаний ОСОБА_9 (а. с. 4).

ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 7).

Після смерті ОСОБА_3 відкрилась спадщина на все її майно, зокрема на земельну частку (пай) для ведення товарного сільськогосподарського товарного виробництва, яка розташована на території Товстянської сільської ради Білопільського району.

Відповідно до ст. 529 ЦК УРСР 1963 року, який діяв на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, при спадкоємстві за законом спадкоємцями першої черги є, в рівних частках, діти (у тому числі усиновлені), дружина і батьки (усиновителі) померлого. До числа спадкоємців першої черги належить також дитина померлого, яка народилася після його смерті.

Згідно із ст. 548 ЦК УРСР для придбання спадщини необхідно, щоб спадкоємець її прийняв.

Не допускається прийняття спадщини під умовою або з застереженнями.

Прийнята спадщина визнається належною спадкоємцеві з моменту відкриття спадщини.

Статтею 549 ЦК УРСР 1963 року визначалось, що спадкоємець прийняв спадщину:

1) якщо він фактично вступив в управління або володіння спадковим майном;

2) якщо він подав державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини.

Зазначені в цій статті дії повинні бути вчинені протягом шести місяців з дня відкриття спадщини.

Як вбачається з довідки виконавчого комітету Товстянського старостату Миколаївської селищної ради Білопільського району від 24 травня 2017 року №34 ОСОБА_3 до дня своєї смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 року була зареєстрована та постійно проживала в с. Комарицьке Білопільського району. За померлою ОСОБА_3 значиться земельна ділянка, розташована на території Товстянського старостату Миколаївської селищної ради. Заповіт від імені померлої Товстянським старостатом не посвідчувався. Спадщину після смерті ОСОБА_3 прийняла її донька ОСОБА_4, яка з нею постійно проживала, а після смерті розпорядилася її речами та зберігала документи (а. с. 21).

Відповідно до довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 15 червня 2017 року №593/01-06 спадкова справа після смерті ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року, не заводилася (а. с. 17).

Тобто судом встановлено, що ОСОБА_4 своєчасно прийняла спадщину після смерті своєї матері ОСОБА_3, вступивши в управління та володіння спадковим майном матері.

Також судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла баба позивача ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про її смерть (а. с. 8).

Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на все її майно, в тому числі на земельну ділянку, яку вона прийняла у спадщину, але не оформила після смерті матері ОСОБА_3

Згідно з вищевказаною довідкою виконавчого комітету Товстянського старостату Миколаївської селищної ради Білопільського району від 24 травня 2017 року №34 спадкоємцем померлої ОСОБА_4 є її онука ОСОБА_1, яка до дня її смерті допомагала їй у веденні особистого підсобного господарства, провела похорони баби, розпорядилася її речами та зберігала документи (а. с. 21).

Батько позивачки ОСОБА_9 помер ІНФОРМАЦІЯ_6 року, що підтверджується свідоцтвом про його смерть, тобто раніше своєї матері (а. с. 9).

На даний час ОСОБА_1 має намір прийняти спадщину, що залишилася після смерті рідної баби ОСОБА_4, однак внаслідок пропуску шестимісячного строку для звернення із заявою про прийняття спадщини вона зробити цього не може.

Згідно зі ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Згідно зі ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч.1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Частиною 3 статті 1272 ЦК України передбачено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року №7 "Про судову практику у справах про спадкування" особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину.

З довідки Білопільської районної державної нотаріальної контори від 15 червня 2017 року №593/01-16 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, не заводилась (а. с. 17).

Так як позивач на час відкриття спадщини була юридично не обізнана щодо порядку прийняття спадщини, мала скрутне матеріальне становище, тому нею був пропущений шестимісячний строк для звернення з заявою про прийняття спадщини після смерті баби ОСОБА_4 Суд вважає причини пропуску 6-ти місячного строку для подання заяви про прийняття спадщини позивачем поважними, а тому їй необхідно визначити додатковий строк тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду. При цьому суд враховує і те, що відповідач позов ОСОБА_1 визнав повністю.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 4, 10, 11, 57-60, 88, 208, 209, 212, 213 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом за правом представлення після смерті баби ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року в селі Кудряве Охтирського району Сумської області, тривалістю в два місяці з дня набрання чинності рішенням суду.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя