справа №619/1923/17
провадження №2/619/1151/17
Ухвала

23 червня 2017 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Нечипоренко І.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту спільного проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на нерухоме майно,-

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить встановити факт його спільного проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу з відповідачем в період з 08.10.2005 по жовтень 2007 року та визнати за ним право власності на ? частину квартири АДРЕСА_1.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст.119-120 ЦПК України, а саме:

1)згідно п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову

щодо вимог майнового характеру.

Згідно п.9 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

Так, у поданій позовній заяві відсутня ціна позову та посилання на докази у підтвердження дійсної вартості квартири АДРЕСА_1.

Разом з позовом ОСОБА_3 подав клопотання про звільнення від сплати судового збору посилаючись на те, що предметом позовних вимог є визнання права власності на ? частину цієї квартири, судовий збір повинен становити 1% від її вартості. Він являється пенсіонером та отримує пенсію в розмірі 1084,00грн, сплата судового збору в частці від вартості майна для нього є дуже обтяжливою.

Згідно положення ч.1 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до ч. 1 с. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Частиною 3 ст. 82 цього Кодексу визначено, що з підстав, зазначених у частині 1 цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, повязаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, звільнення від оплати судового збору діючим законодавством не передбачено.

Як розяснено у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону №3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Аналізуючи зміст п.29 Пленуму та ст.ст.10, 82 ЦПК України суд вирішує питання про відстрочення сплати судового збору на підставі відповідного обґрунтованого клопотання та наданих доказів на підтвердження вказаних доводів.

Саме на особу, яка заявляє відповідне клопотання, покладається обовязок надання доказів на підтвердження тяжкого матеріального становища (ст. 10 ЦПК України).

Відповідно до статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

На підтвердження підстави для звільнення від сплати судового збору позивач надав копію довідки Дергачівського обєднаного УПФУ про отримання пенсії за віком.

Разом з тим, надана позивачем копія довідки не свідчить про його майновий стан, який би унеможливлював сплату судового збору, а наведені підстави не є достатніми для задоволення клопотання.

Враховуючи викладене, клопотання ОСОБА_3 про звільнення від сплати судового збору за подання позову задоволенню не підлягає.

Згідно ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що

підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.10 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, - загальною сумою всіх вимог.

Згідно вимог ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн до 8000,00 грн ціни позову).

Згідно до п.п.2 п.1 ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI за подання до суду фізичною особою позовної заяви немайнового характеру судовий збір становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00грн).

Отже, позивачу потрібно сплати судовий збір у розмірі 640,00грн за вимогу немайнового характеру та 1% ціни позову за вимогу про визнання права власності на ? частини квартири, які необхідно сплатити за наступними реквізитами: рахунок №0200, отримувач: УДКСУ у Дергачівському районі Харківської області, код отримувача: 37981703, банк отримувача: ГУ ДКСУ в Харківській області, код банку: 851011.

При зверненні до суду з позовом, позивачем не сплачено судовий збір.

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.121 ч.1, 208-210 ЦПК України, суддя

постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання факту спільного проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу та визнання права власності на нерухоме майно залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви та надати строк п'ять днів з дня отримання ним ухвали для їх усунення.

Роз'яснити позивачу, що у разі невиконання вимог, визначених статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява буде вважатися неподаною і повернена позивачам.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя І. М. Нечипоренко