Справа № 444/942/17
Провадження № 2/444/580/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(повне)

26 червня 2017 року Жовківський районний суд Львівської області у складі:

головуючого судді Мартинишин Я. М.,

секретар судового засідання Луців І.І.,

з участю представників позивача ОСОБА_1, ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

третьої особи ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Жовкві Львівської області цивільну справу за позовом керівника Червоноградської місцевої прокуратури до ОСОБА_5 міської ради Жовківського району, ОСОБА_3, 3-ті особи : Державний реєстр речових прав на нерухоме майно Жовківської міської ради, ОСОБА_4 про визнання незаконним та скасування рішенян органу місцевого самоврядування, виданного внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки , -

В С Т А Н О В И В :

Позивач прокурор Жовківського району звернувся з позовом до відповідачів ОСОБА_5 міської ради Жовківського району, ОСОБА_3, 3-ті особи : Державний реєстр речових прав на нерухоме майно Жовківської міської ради, ОСОБА_4 про визнання незаконним та скасування рішенян органу місцевого самоврядування, виданного внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки .

Мотивуючи свої позовні вимоги тим, що Червоноградською місцевою прокуратурою встановлено, що постановою Жовківського районного суду від 15 березня 2017 року ОСОБА_4 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 ч.1,2 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 3400 грн.

Відповідач ОСОБА_4, будучи наділеним повноваженнями депутата сьомого демократичного скликання ОСОБА_5 міської ради Жовківського району Львівської області, всупереч вимог ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», 22.12.2015 під час засідання третьої сесії сьомого демократичного скликання ОСОБА_5 міської ради не повідомив колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів при голосуванні за прийняття рішення № 127 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски, вул.Вербицького,25, площею 0,0996 га., кадастровий №:10:000:0140, гр.ОСОБА_3», яким передавалась у власність його батька вказана земельна ділянка, а також в ході голосування за вказане рішення проголосував «ЗА» прийняття такого рішення шляхом підняття руки, відтак, згідно пояснень головуючого на засіданні сесії ОСОБА_5 міської ради, голос ОСОБА_4 на засіданні було зараховано як голос «ЗА», рішення було прийнято одноголосно, про що внесено відомості до протоколу засідання, чим порушив вимоги ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідач ОСОБА_4, будучи депутатом ОСОБА_5 міської ради, скоїв адміністративне правопорушення, пов»язане із корупцією, яке полягає у неповідомленні ним про наявність реального конфлікту інтересів, а також вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів (голосував на сесії ради) та його визнано винним за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП. Судове рішення набрало законної сили 25.03.2017 року.

Також прокуратурою з»ясовано, що на підставі вищевказаного рішення сесії ОСОБА_5 міської ради відповідач ОСОБА_3 03.02.2016 року зареєстрував право власності на земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий №:10:000:0140, площею 0.0996 га., по вулиці Вербицького, 25, в селі Малі Підліски Жовківського району Львівської області, про що державним реєстратором Жовківського районного управління юстиції внесено запис № 13263582 про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з інформацією відділу у Жовківському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 03.04.2017 нормативна грошова оцінка вищевказаної земельної ділянки становить 44117,99 грн.

Оскільки вищевказане рішення сесії ОСОБА_5 міської ради №127 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски, вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га., кадастровий № :10:000:0140 гр.ОСОБА_3», прийняте внаслідок вчинення депутатом ОСОБА_5 міської ради ОСОБА_4 корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП у зв»язку із невиконанням останнім покладеного ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» зобов»язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення, що встановлено постановою Жовківського районного суду від 15 березня 2017 року, таке підлягає скасуванню у судовому порядку.

Представник позивача в судовому засіданні позовні вимоги підтримав та надав суду аналогічні пояснення як і в позовній заяві . Просив суд позов задоволити.

Представник відповідача ОСОБА_5 міської ради Львівської області в судове засідання не прибув , однак на адресу суду подав листа в якому просив справу розглядати за відсутності представника. Окрім того подав письмові заперечення, які мотивував тим, що Дублінська міська рада ознайомилась із позовними вимогами Червоноградської місцевої прокуратури про визнання незаконним та скасування рішення органу місцевого самоврядування виданого внаслідок вчинення корупційного правопорушення, повернення земельної ділянки, та за результатами розгляду, з метою всебічного та обґрунтованого розгляду справи судом вважає за необхідне надати пояснення, а саме відповідно до ст.26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях міської ради вирішуються питання регулювання земельних відносин. Тобто, розгляд заяви ОСОБА_3 про затвердження проекту землеустрою, щодо відведення земельної ділянки під будівництво та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски по вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га (кадастровий номер :10:000:0140) належить виключно до компетенції ОСОБА_5 міської ради.

При прийнятті ОСОБА_5 міською радою рішення № 127 від 22 грудня 2015 року «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски, вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га, кадастровий номер :10:000:0140, гр.ОСОБА_3» сесія міської ради керувалась виключно чинними нормативно-правовими актами в сфері земельних відносин, зокрема Земельним кодексом України, а саме, статтями 118, 121, 125, 126, відповідно до яких, громадяни мають право на безоплатну приватизацію земельних ділянок в межах норм передачі земельних ділянок, визначених Земельним кодексом України, та реалізують його шляхом звернення до відповідної місцевої ради із заявою про надання земель у власність.

Відповідно до статті 12-1 Закону України «Про службу в органам місцевого самоврядування», в разі виникнення конфлікту інтересів протягом часу перебування на посаді, посадова особа місцевого самоврядування зобов'язана негайно доповісти про це своєму керівнику або місцеву раду, голова якої зобовязаний вжити заходи, спрямовані на запобігання конфлікту інтересів. Проте, на адресу ОСОБА_5 міської ради на імя міського голови ОСОБА_6 ні усних, ні письмових повідомлень про наявний конфлікт інтересів у ОСОБА_4 не надходило. Таким чином, ні міський голова, ні депутати ОСОБА_5 міської ради на засіданні при прийнятті рішення від 22 грудня 2015 року № 127 не знали та не могли знати про наявність реального конфлікту інтересів, та те, що ОСОБА_4 діяв на момент прийняття вказаного рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_5 міська рада Жовківського району Львівської області як власник земель є їх розпорядником, а оскаржуване позивачем рішення прийняте Дублянеькою міською радою в межах компетенції та в межах вимог Земельного кодексу України, Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». А тому відповідач просив враховуючи наведене вище, відмовити у даному позові.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні щодо позову не заперечив та додатково повідомив , що не був ознайомлений із законодавством. В подальшому на адресу суду подав письмову заяву, якою позовні вимоги визнав та просив суд справу розглядати за його відсутності .

Третя особа ОСОБА_4 в судовому засіданні щодо позову не заперечив та додатково повідомив , що не був ознайомлений із законодавством. В подальшому на адресу суду подав письмову заяву, якою позовні вимоги визнав та просив суд справу розглядати за його відсутності .

Третя особа в судове засідання не прибула, про причини неявки суд не повідомила, хоча про час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

А тому, судом вирішено розгляд справи проводити за відсутності відповідачів та третьої особи на підставі поданих до суду доказів.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами, а відтак, зясувавши дійсні обставини справи, суд приходить до наступного висновку .

Статтями 11 ЦПК України передбачено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладається представництво інтересів держави в суді у випадках, визначених законом.

Згідно п.1 Перехідних положень розділу ХІІІ Закону України «Про прокуратуру», окремі положення якого набрали чинності з 26.10.2014 року, прокуратура виконує функцію нагляду за додержанням прав і свобод людини і громадянина, додержанням законів з цих питань органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування, їх посадовими і службовими особами виключно у формі представництва інтересів громадянина або держави в суді.

Статтею 45 ЦПК України передбачено, що прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі прокурор набуває статусу позивача.

Відповідно до вимог ст.23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів держави, у випадках та порядку, встановлених законом. При цьому, прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу.

Відповідно до рішення Конституційного Суду України від 08.04.1999 у справі № 1-1/99 державні інтереси закріплюються як нормами Конституції України, так і нормами інших правових актів. Інтереси держави полягають у необхідності здійснення загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону, гарантування державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх субєктів права власності та господарювання тощо.

Із врахуванням того, що «інтереси держави» є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначають з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Статтею 14 Конституції України та ст.373 ЦК України встановлено, що земля є основним національним багатством, що перебуває під особливою охороною держави.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Незаконне надання органом місцевого самоврядування земельної ділянки у власність фізичної особи порушує інтереси держави у сфері контролю за використанням та охороною земель, ефективного використання земельних ресурсів, суперечить державній політиці у сфері земельних відносин, що є підставою для здійснення місцевою прокуратурою захисту інтересів держави в суді.

Як вбачається із копії постанови Жовківського районного суду від 15 березня 2017 року ОСОБА_4 визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 ч.1,2 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 200 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян в сумі 3400 грн.

Судом, встановлено, що ОСОБА_4, будучи наділеним повноваженнями депутата сьомого демократичного скликання ОСОБА_5 міської ради Жовківського району Львівської області, всупереч вимог ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», 22.12.2015 року під час засідання третьої сесії сьомого демократичного скликання ОСОБА_5 міської ради не повідомив колегіальний орган про наявність у нього реального конфлікту інтересів при голосуванні за прийняття рішення № 167 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с. Малі Підліски, вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га., кадастровий №:10:000:0140, гр.ОСОБА_3П.», яким передавалась у власність його батька вказана земельна ділянка, а також в ході голосування за вказане рішення проголосував «ЗА» прийняття такого рішення шляхом підняття руки, відтак, згідно пояснень головуючого на засіданні сесії ОСОБА_5 міської ради, голос ОСОБА_4 на засіданні було зараховано як голос «ЗА», рішення було прийнято одноголосно, про що внесено відомості до протоколу засідання, чим порушив вимоги ч.1,2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ст.12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»,посадові особи місцевого самоврядування зобовязані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів передбачених Законом України "Про запобігання корупції".

Отже, судом встановлено, що ОСОБА_4, будучи депутатом ОСОБА_5 міської ради, скоїв адміністративне правопорушення, пов»язане із корупцією, яке полягає у неповідомленні ним про наявність реального конфлікту інтересів, а також вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів (голосував на сесії ради) та його визнано винним за ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП. Судове рішення набрало законної сили 25.03.2017 року.

Також з»ясовано, що на підставі вищевказаного рішення сесії ОСОБА_5 міської ради ОСОБА_3 03.02.2016 року зареєстрував право власності на земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд, кадастровий №:10:000:0140, площею 0.0996 га., по вулиці Вербицького, 25, в селі Малі Підліски Жовківського району Львівської області, про що державним реєстратором Жовківського районного управління юстиції внесено запис № 13263582 про право власності до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Згідно з інформацією відділу у Жовківському районі Головного управління Держгеокадастру у Львівській області від 03.04.2017 нормативна грошова оцінка вищевказаної земельної ділянки становить 44117,99 грн.

Відповідно до вимог статті 67 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти, рішення, видані (прийняті) з порушенням вимог цього Закону, підлягають скасуванню органом або посадовою особою, уповноваженою на прийняття чи скасування відповідних актів, рішень, або можуть бути визнані незаконними в судовому порядку за заявою заінтересованої фізичної особи, обєднання громадян, юридичної особи, прокурора, органу державної влади, зокрема Національного агентства, органу місцевого самоврядування.

Орган або посадова особа надсилає до Національного агентства протягом трьох робочих днів копію прийнятого рішення про скасування або одержаного для виконання рішення суду про визнання незаконними відповідних актів або рішень.

Правочин, укладений внаслідок порушення вимог цього Закону, може бути визнаним недійсним.

Відповідно до ст.61 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Відповідно до ст.ст.16,21 ЦК України, ст.152 Земельного кодексу України, одним із способів захисту прав є визнання незаконними рішень органів державної влади. Суд визнає незаконним та скасовує правовий акт індивідуальної дії, виданий органом державної влади, або органом місцевого самоврядування, якщо він суперечить актам цивільного законодавства і порушує цивільні права або інтереси.

Оскільки вищевказане рішення сесії ОСОБА_5 міської ради № 127 «Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски, вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га.,кадастровий № :10:000:0140, гр.ОСОБА_7П.», прийняте внаслідок вчинення депутатом ОСОБА_5 міської ради ОСОБА_4. корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП у зв»язку із невиконанням останнім покладеного ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» зобов»язання щодо врегулювання конфлікту інтересів під час прийняття оспорюваного рішення, що встановлено постановою Жовківського районного суду від 15 березня 2017 року, таке підлягає скасуванню у судовому порядку.

Враховуючи те, що вищевказане рішення сесії ОСОБА_5 міської ради, на підставі якого видане свідоцтво про право власності на земельну ділянку, може бути визнане судом незаконним та скасоване, зазначене є підставою для визнання недійсним і самого свідоцтва про право власності, яке є документом, яким підтверджується право власності, а питання правомірності видачі та дії свідоцтва про право власності на нерухоме майно безпосередньо залежить від законності рішення органу, на підставі якого таке свідоцтво видане.

Відповідно до ст.26 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

При розгляді справи № 6-2510цс15 Верховний Суд України у своїй постанові від 16.12.2015 зробив правовий висновок, відповідно до якого рішення органу місцевого самоврядування у сфері земельних правовідносин, яке має ознаки ненормативного акта, вичерпує свою дію після його реалізації, а вимоги про визнання такого рішення незаконним повинні розглядатися у порядку цивільного або господарського судочинства, якщо за результатами реалізації рішення у фізичної чи юридичної особи виникло речове право. У такому випадку вимога про визнання рішення незаконним розглядається як спосіб захисту порушеного цивільного права за п.10 ч.2 ст.16 ЦК України та повинна пред»являтися до суду для розгляду в порядку цивільного або господарського судочинства.

Відповідно до положень ст.25,ч.1,10 ст.59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», орган місцевого самоврядування має право приймати рішення, вносити в них зміни та/ чи скасовувати їх на підставі та в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Водночас, у даному випадку ОСОБА_5 міська рада позбавлена повноважень самостійно скасувати вищевказані рішення у зв»язку із їх реалізацією шляхом реєстрації права власності на земельну ділянку у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно. Тому слід позовні вимоги позивача задоволити.

Керуючись ст.ст.10,11,57, 60, 208, 209 ч.3, 212-215,218,294 ЦПК України , суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задоволити .

Визнати незаконним та скасувати рішення сесії ОСОБА_5 міської ради Жовківського району віл 22.12.2015 року №127 "Про затвердження проекту із землеустрою щодо відведення земельної ділянки для будівництва та обслуговування житлового будтинку, господарських будівель та споруд в с.Малі Підліски , вул.Вербицького, 25, площею 0,0996 га. кадастровий №:10:000:0140, гр.ОСОБА_3".

Внести до Державного реєтру речових прав на нерухоме майно запис про скасування запису про право власності за №13263582, внесеного Державного реєстру речових прав на нерухоме майно 03.02.2016 державним реєстратором Жовківського районного управління юстиції у Львівській області.

Зобов"язати ОСОБА_3 повернути територіальній громаді ОСОБА_5 міської ради земельну ділянку №25 по вул.Вербицького в с.Малі Підліски,Жовківського району Львівської області , площею 0,0996 га. кадастровий №:10:000:0140, нормативно грошова оцінка якої становить 44117 грн. 99 коп.

Стягнути з відповідача ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого м.дубляни, вул.Шевченка, 29/49, Жовківського району Львівської області , ІПН НОМЕР_1) на користь Прокуратури Львівської області (код02910031, банк платника Держказначейська служба України, м.Київ, код банку 820172, Дебет рах.№0774) документально підтверджені судові витрати в розмірі 2 400 грн. 00 коп.

Стягнути з відповідача ОСОБА_5 міської ради (80381, м.Дубляни, вул.Студенська, 5, Жовківського району Львівської області, Код , КОАТУУ: НОМЕР_2) на користь Прокуратури Львівської області (код02910031, банк платника Держказначейська служба України, м.Київ, код банку 820172, Дебет рах.№0774) документально підтверджені судові витрати в розмірі 2 400 грн. 00 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення суду, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Апеляційна скарга подається апеляційному суду через Жовківський районний суд Львівської області.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: Мартинишин Я. М.