Справа № 388/1002/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

29.06.2017 року Долинський районний суд Кіровоградської області

у складі: головуючого судді Баранського Д.М.,

за участю секретаря Марченко О.І.,

представника ОСОБА_1 ,

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Долинській цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Долинський районний сектор Управління Державної міграційної служби України в Кіровоградській області, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з цим позовом, посилаючись на те, що є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 .

Відповідач у справі ОСОБА_3 є його пасинком, якого як члена сім`ї з власного дозволу зареєстрував у вищезазначеній квартирі.

З літа 2012 року по тепер ОСОБА_3 у спірному житловому приміщенні не проживає, не сплачує комунальні послуги.

Заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 25 липня 2016 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , яка є матір`ю ОСОБА_3 .

Добровільно відповідач відмовляється знятись з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1 . Реєстрація ОСОБА_3 за цією адресою порушує право на власний розсуд володіти, користуватися та розпоряджатися належним майном, позивач у зв`язку із цим не може оформити субсидію.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 , ОСОБА_1 позов підтримав за обставин зазначених у ньому, попросив позов задовольнити. Суду пояснив, що дійсно ОСОБА_2 тривалий час працює та проживає у м. Москві.

Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву згідно якої просить справу розглянути за його відсутності. Зазначає, що у житловому приміщенні за адресою: АДРЕСА_1 не проживає з поважних причин, оскільки проходить військову службу. Будь-яких перешкод у користуванні житлом не чинив та не чинить. ОСОБА_2 у свою чергу близько останніх двадцяти років працює та проживає у м. Москві. За цього відсутні підстави для задоволення позову.

Представник третьої особи, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, Долинського районного сектору Управління Державної міграційної служби України в Кіровоградській області у судове засідання не з`явився, однак надіслав до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, не заперечує проти позову.

Третя особа, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 у судове засідання не з`явилась, повідомлялась про місце та час розгляду справи, про причину неявки не повідомила.

Суд, заслухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, дійшов до висновку про відмову у задоволенні позову з таких підстав.

Згідно ч. 2 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі позовного провадження, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов`язані подати усі наявні у них докази або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться до початку розгляду справи по суті.

Відповідно до ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів.

За змістом ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Судом установлено, що згідно договору купівлі-продажу посвідченого 12 листопада 2005 року приватним нотаріусом Долинського районного нотаріального округу Кіровоградської області Шумейко І.Ю., зареєстрованого у реєстрі за № 2116, а також в обласному комунальному підприємстві «Кіровоградське обласне об`єднане бюро технічної інвентаризації», позивач ОСОБА_2 є власником квартири за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 5).

У спірному житловому приміщенні зареєстровані крім позивача ОСОБА_2 його дружина ОСОБА_4 та пасинок ОСОБА_3 (а. с. 6).

Згідно акта комісії без дати у складі двох чоловік, а саме власників квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 встановлено, що ОСОБА_3 не проживає у квартирі за адресою: АДРЕСА_1 (а. с. 7).

Будь-яких інших доказів, окрім вищезазначеного акта комісії, які підтверджують той факт, що ОСОБА_3 не проживає у спірному житловому приміщенні, матеріали цивільної справи не містять.

12 листопада 2005 року ОСОБА_2 та ОСОБА_4 у відділі реєстрації актів цивільного стану Долинського районного управління юстиції Кіровоградської області зареєстрували шлюб, актовий запис № 132.

Заочним рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 25 липня 2016 року розірвано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 .

Рішенням Долинського районного суду Кіровоградської області від 1 березня 2017 року розділено майно подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_4 визнавши за ними право власності по 1/2 частині кожному квартири за адресою: АДРЕСА_1 . 13 березня 2017 року це рішення набрало законної сили.

Отже, крім позивача ОСОБА_2 власником спірного житлового приміщення є також третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4 , яка є матір`ю відповідача у справі.

Згідно ст. 156 ЖК України члени сім`ї власника жилого будинку (квартири), які проживають разом з ним у будинку (квартирі), що йому належить, користуються жилим приміщенням нарівні з власником будинку (квартири), якщо при їх вселенні не було іншої угоди про порядок користування цим приміщенням. До членів сім`ї власника будинку (квартири) належать особи, зазначені в частині другій статті 64 цього Кодексу. Припинення сімейних відносин з власником будинку (квартири) не позбавляє їх права користування займаним приміщенням. У разі відсутності угоди між власником будинку (квартири) і колишнім членом його сім`ї про безоплатне користування жилим приміщенням до цих відносин застосовуються правила, встановлені статтею 162 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім`ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником. Член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім`ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

За своєю правовою природою право члена сім`ї власника житла користуватися цим житлом є правом сервітутного типу і відноситься до особистих сервітутів. Особистий характер даного сервітуту полягає у тому, що воно встановлюється в інтересах певної особи, яка має статус члена сім`ї власника житлового приміщення.

Разом із тим законодавець у ч. 2 ст. 405 ЦК України визначив, що член сім`ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі його відсутності без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Саме вищезазначені правила підлягають застосування для вирішення цих спірних правовідносин.

При розгляді справ про визнання особи такою, яка втратила право користування житловим приміщенням потрібно розрізняти правовідносини, які виникають між власником та колишнім власником житла, і правовідносини, які виникають між власником житла та членами його сім`ї, колишніми членами його сім`ї, а також членами сім`ї колишнього власника житла.

Отже, у справах про визнання члена сім`ї (колишнього члена сім`є) власника житла таким, що втратив право користування житловим приміщенням необхідно встановити крім строку відсутності особи у житловому приміщенні, зокрема й причини такої відсутності, а також чи немає якоїсь домовленості між такою особою та власником житла з приводу користування житлом.

З довідки командира військової частини польова пошта НОМЕР_1 від 21 липня 2016 року № 2239/1, а також контракту про проходження громадянами України військової служби у Збройних Силах України на посаді рядового та сержантського складу від 22 червня 2016 року вбачається, що ОСОБА_3 проходить військову службу у Збройних силах України.

У цій справі суд також встановив, що крім ОСОБА_2 співвласником спірного житлового приміщення є ОСОБА_4 , яка є матір`ю відповідача ОСОБА_3 .

Таким чином, оскільки спірне житло належить у рівних частках двом особам, відповідно у справі підлягає доказуванню, зокрема крім строку відсутності ОСОБА_3 у житловому приміщенні та причини такої відсутності, також той факт, чи немає якоїсь домовленості між ним та обома співвласниками житла з приводу користування житлом.

Матеріали цієї цивільної справи не містять достатніх доказів, що підтверджують вищезазначені обставини. Один лише акт комісії без дати у складі двох чоловік, а саме власників квартир АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , тобто власників квартир, що не є сусідніми по відношенню до квартири за адресою: АДРЕСА_1 не дає суду підстав стверджувати, що відповідач втратив право користування житловим приміщення.

З огляду на вищезазначене, суд не вбачає підстав для задоволення цього позову про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.

На підставі викладеного, керуючись ст. 156 ЖК України, ст. 405 ЦК України, ст. ст. 10, 15, 60-64, 79, 88, 212-215, 218, 294 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Відмовити у задоволенні позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , треті особи, що не заявляють самостійних вимог на предмет спору: Долинський районний сектор Управління Державної міграційної служби України в Кіровоградській області, ОСОБА_4 про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Кіровоградської області через Долинський районний суд Кіровоградської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст рішення виготовлений 3 липня 2017 року.

Суддя Долинського районного суду Д. М. Баранський