Справа № 263/4950/17
Провадження № 2/263/1873/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 червня 2017 року Суддя Жовтневого районного суду м.Маріуполя Папаценко П.І., ознайомившись із позовною заявою, поданою до суду ОСОБА_1 представником позивача ОСОБА_2 Йоахім до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 Йоахім - ОСОБА_1 звернулась в його інтересах на підставі довіреності з позовом до Жовтневого районного суду м.Маріуполя про розірвання шлюбу, укладеного між ОСОБА_2 Йоахім та ОСОБА_3, зареєстрованого 22.03.2012 року.

Ухвалою Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 14 квітня 2017 року позовну заяву до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу подану до суду ОСОБА_1 як представником позивача ОСОБА_2 Йоахіма, повернуто представнику позивача, із роз'ясненням про право позивача ОСОБА_2 Йоахім на звернення до суду із даним позовом.

За ухвалою суду представнику позивача спрямовані всі додані до позовної заяви матеріали та пакет документів для відповідача.

В обґрунтування прийнятого рішення, за вказаною ухвалою, судом наведені наступні обставини.

Згідно з ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Позовна заява подана та підписана представником позивача.

Проте зі змісту норми СК України право на пред'явлення позову про розірвання шлюбу має лише один з подружжя, тому інститут представництва при розгляді спорів даної категорії застосовується в частині надання правової допомоги, а волевиявлення особи, щодо розірвання шлюбу є її індивідуальним бажанням, яке залежить від обставин, що склалися під час спільного проживання у шлюбі і має виражатися самостійно у певних діях, як подання позову про розірвання шлюбу та надання відповідних пояснень, оскільки за відсутності позивача не можливо ні з'ясувати повною мірою обставини життя подружжя, ні вжити заходів до їхнього примирення.

Вказана позиція суду узгоджується з роз'ясненнями викладеними в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя».

Таким чином, зважаючи на спеціальну норму СК України, суд дійшов висновку, що заяву від імені позивача про розірвання шлюбу подано особою, яка не має повноважень на ведення справи в розумінні положень ст.110 СК України.

Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Донецької області від 15.06.2017 року задоволено апеляційну скаргу представник позивача ОСОБА_2 Йоахім - ОСОБА_1, ухвалу Жовтневого районного суду міста Маріуполя Донецької області від 14 квітня 2017 року скасовано, матеріали позовної заяви направлені до суду для вирішення питання про відкриття провадження.

Ознайомившись із вказаною позовною заявою, суд вважає за необхідне залишити дану позовну заяву без руху на підставі нижчевикладеного.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі. Позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до п.3 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21 грудня 2007 року № 11, шлюб припиняється внаслідок смерті одного з подружжя чи оголошення його померлим, а також шляхом його розірвання за заявою подружжя або одного з них судом чи органом реєстрації актів цивільного стану ст. 104 СК; вирішуючи питання щодо відкриття провадження у справі за заявою про розірвання шлюбу, суди мають враховувати, що воно проводиться органами РАЦС лише у випадках, передбачених статтями 106, 107 СК. При цьому питання про розірвання шлюбу вирішується незалежно від наявності між подружжям майнового спору; розірвання шлюбу судом відбувається: за наявності в подружжя спільних неповнолітніх дітей; за відсутності згоди одного з подружжя на розірвання шлюбу, крім випадків, передбачених ст. 107 СК; за спільною заявою подружжя, яке має дітей, відповідно до ст. 109 СК; за позовом одного з подружжя відповідно до ст.110 СК.

Натомість, представник позивача при зверненні до суду не зазначив та не послався на докази того, що між сторонами є спір та відповідач не погоджується у добровільному порядку розірвати шлюб, укладений між позивачем та відповідачем, з огляду на відсутність неповнолітніх дітей у подружжя та відсутність майнового спору між ними.

Крім того, представником позивача не надані суду: оригінал свідоцтва про одруження, оригінал доручення представника чи його копія належним чином завірена, весь перелік документів зазначених у додатках до позовної заяви та копія позовної заяви для відповідача з додатками до неї.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 14, 119, 121, 210 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву подану до суду ОСОБА_1 представником позивача ОСОБА_2 Йоахім до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати представнику позивача строк для усунення вказаних недоліків до 4.07. 2017 року, але не більше п'яти днів з дня отримання ухвали.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя П.І. Папаценко