Справа № 642/2874/17
Провадження № 2/642/1224/17
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

13 липня 2017 року суддя Ленінського районного суду м. Харкова Вікторов В.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контри м. Харкова, зацікавлена особа: ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання неправомірними дії державного нотаріуса, -

В с т а н о в и в:

У червні 2017 року представник позивача ОСОБА_1. адвокат ОСОБА_5 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою, у якій просить визнати неправомірними дії державного нотаріуса ОСОБА_2 державної нотаріальної контори м. Харкова ОСОБА_3 з видачі 14 вересня 1995 року ОСОБА_6 Свідоцтва про спадщину за законом на ? частину житлового будинку з надвірними будівлями, який розміщений за адресою: м. Харків, вул. Новочеркаська, буд. 1 «в». На період розгляду даного позову по суті заборонити відповідачу ОСОБА_2 державній нотаріальній конторі м. Харкова видачу ОСОБА_4 Свідоцтва про право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Новочеркаська, буд. 1 «в». Стягнути судові витрати.

Ухвалою суду від 16 червня 2017 року вищевказаний позов був залишений без руху з наступних підстав.

Статтею 2 Закону України „Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674-VI, розмір ставки судового збору за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем встановлюється у розмірі у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму, що становить 640 грн.

Зважаючи на те, що кошти сплачені в рахунок судового збору надходять до державного бюджету України та направлені на забезпечення функціонування держави, несплата належної суми судового збору була б грубим порушенням прав та інтересів держави та її громадян.

Згідно квитанції № 17814316 від 09.06.2017 року позивачем сплачено судовий збір у розмірі 320 грн.

Відповідно вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України позивачу необхідно доплатити судовий збір у сумі 320 грн. та надати відповідно оригінал квитанції про сплату судового збору.

В порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивач не вірно зазначено найменування відповідача.

Крім того, у позові адреса позивача та його представника зазначена м. Харків, провул. Короленко, 19. Однак, дана адреса є адресою місцезнаходження адвоката ОСОБА_5, тому в порушення вимог п. 2 ч. 2 ст. 119 ЦПК України взагалі не зазначена адреса проживання позивача, поштовий індекс, номери засобу зв'язку.

Також позивачу необхідно визначити правильний статус зацікавленої особи ОСОБА_3, оскільки дана справа розглядається у позовному провадженні, а не в окремому.

У п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України від 06.11.2009 року № 9 «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» (Постанова ВСУ № 9) зазначено: «Особами, які беруть участь у справі про визнання правочину недійсним, є насамперед сторони правочину. Нотаріуси, що посвідчували правочини, залучаються до участі у справі як треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, якщо позивач обґрунтовує недійсність правочину посиланням на неправомірні дії нотаріуса».

У п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» (Постанова ВСУ № 7) зазначено: «У справах про спадкування нотаріуси не є заінтересованими особами і не повинні залучатися до участі у справі».

Крім того, відповідно до ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Статтею 3 ЦПК України передбачено, що кожна особа, має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, не визнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

В роз'ясненнях, викладених у Постанові Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин та підстав також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

Визначення змісту та розміру позовних вимог є правом саме позивача, а не суду. У випадку задоволення позовної вимоги судове рішення має бути чітким та зрозумілим для виконання, зокрема, для державного виконавця на випадок його примусового виконання.

Позовна заява не відповідає вимогам пунктів 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК, згідно яких позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, позивачем не чітко сформульовано зміст та предмет позову. Позовні вимоги не конкретизовані в частині способу, у якій позивач просить визнати неправомірними дії нотаріуса та не зазначено в чому саме полягало порушення прав позивача діями нотаріуса.

Також в прохальній частині позивач просить на період розгляду даного позову по суті заборонити відповідачу ОСОБА_2 державній нотаріальній конторі м. Харкова видачу ОСОБА_4 Свідоцтва про право власності на житловий будинок з надвірними будівлями, який знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Новочеркаська, буд. 1 «в».

Водночас у відповідності до 151-152 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, мають право подати до суду заяву про забезпечення позову, у якій має бути зазначено причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов, вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності, інші відомості, потрібні для забезпечення позову.

Однак, вимога про забезпечення позову у відповідності до чинного законодавства має бути оформлена у вигляді окремої заяви про забезпечення позову та у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду заяви про забезпечення доказів або позову сплачується судовий збір у розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму, тобто 320 грн.

У зв'язку з чим позивачу необхідно уточнити прохальну частину позову.

На підставі вищевикладеного, позивачу необхідно було усунути вищевказані недоліки.

Позивачу судом було надано строк у 3 (три) дні для усунення недоліків, зазначених в ухвалі суду від 21 червня 2017 року.

Вищевказану ухвалу суду позивач отримав 04 липня 2017 року. Однак, вимоги, викладені в ухвалі суду від 16 червня 2017 року виконано не було, у зв'язку з чим позовну заяву належить повернути.

Згідно ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений термін виконає вимоги, визначені ст.ст. 119-120 ЦПК України, позовна заява вважається поданою у день первісного її представлення в суд. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі викладеного, керуючись ст. 121 ЦПК України,-

У х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 державної нотаріальної контри м. Харкова, зацікавлена особа: ОСОБА_3, третя особа: ОСОБА_4 про визнання неправомірними дії державного нотаріуса - повернути як неподану.

Розяснити, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.В. Вікторов