overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області
С У Д О В И Й Н А К А З
справа 285/2215/17
провадження у справі 2-н/0285/42/17
03 липня 2017 року м. Новоград-Волинський
Суддя Новоград-Волинського міськрайонного суду Житомирської області Михайловська А.В. розглянувши заяву Комунального підприємства Новоград-Волинської міської ради «Новоград-Волинськтеплокомуненерго»
про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за централізоване опалення,
відповідно до статтей 322, 525-527, 530, 629, 901, 903 ЦК України та статтей 3, 95, 96, 98, 102-105 ЦПК України, статті 25 Закону України «Про теплопостачання», статті 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», -
3. Копію судового наказу разом із копією заяви стягувача та копіями доданих до неї документів невідкладно надіслати боржнику.
4. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя _______________________ А.В.Михайловська
(підпис) ( ініціали,прізвище судді,який видав судовий наказ)
Місце печатки суду
Згідно із статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду зави про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (частина 6 статті 1051 ЦПК України).
Судовий наказ набрав законної сили «___»_________ 20___ року
Судовий наказ видано стягувачеві «___»_________ 20___ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання до
«___»_________20___ року
Суддя _______________________ А.В.Михайловська
підпис ініціали, прізвище судді, який видав
судовий наказ
Місце печатки суду
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, за відрахованим судовим наказомДата повернення судового наказу до ВДВС чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника устан., підпр-ва, організації (з приклад. печатки) Примітки
Інші відмітки:______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________________
_______________________________________________________________________________________
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8415/17
провадження № 2/753/4781/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" червня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживача банківських послуг, розірвання договору та зобов'язання вчинити дії,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про захист прав споживача банківських послуг, розірвання договору та зобов'язання вчинити дії.

29.05.2017 року ухвалою суду позовну заяву залишено без руху з наданням строку позивачу для виправлення недоліків, однак не більше п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

Оскільки судом було встановлено, що заява подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: позивачем не сплачено судовий збір, з посиланням на ст.22 Закону України "Про захист прав споживача".

Однак, у справі № 6-1121цс16 від 30.11.2016 року Верховний Суд України прийшов до висновку, що при оплаті судового збору спеціальним закон, який регламентує це питання є Закон України «Про судовий збір». Всі інші закони, які передбачають пільги або нульову ставку із сплати судового збору, в тому числі і ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» за думкою Верховного Суду України є загальними, тому їх не слід застосовувати.

Крім того, щодо ст. 22 Закону України «Про захист прав споживачів» судовий збір у такому випадку не сплачується. Проте ст. 5 Закону України «Про судовий збір» не передбачає як виняток права не платити судовий збір за подання споживачем позову. Отже, Верховний Суд України цією постановою застосував ст. 5 Закону України "Про судовий збір" як пріоритетну та зобов'язав споживачів все ж таки сплачувати судовий збір на загальних підставах.

20.06.2017 року позивачем подано до суду заяву про усунення недоліків з посиланням на постанову Верховного Суду України.

Суд не може взяти до уваги дане посилання позивача, оскільки воно стосується іншого предмету спору.

Водночас згідно ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

На підставі викладеного, вважаю, що відповідно до ч.2, ч.4 ст.121 ЦПК України, заяву належить вважати неподаною та повернути.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПРИВАТБАНК» про захист прав споживача банківських послуг, розірвання договору та зобов'язання вчинити дії - вважати не поданою та повернути.

Апеляційну скаргу на ухвалу може бути подано, протягом п'яти днів з дня її проголошення, до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ : Даниленко В.В.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1834/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"05" липня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі головуючого - судді Парамонова М.Л., за участі секретаря Гаврилюк О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом

ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 і ОСОБА_3 перебувають в зареєстрованому шлюбі з 12.07.2002 року; від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що сім"я сторін фактично розпалась, існує формально.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 позовні вимоги підтримав та просив позов задовольнити; відповідачка ОСОБА_3 позов фактично визнала.

Заслухавши пояснення сторін в судовому засіданні, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно ст.110, 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу за позовом одного із подружжя, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Як встановлено в судовому засіданні, з пояснень сторін вбачається, що сторони перебувають в зареєстрованому шлюбі з 12.07.2002 року; від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину - сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.7-8).

Як стверджують сторони, вони фактично шлюбно-сімейні стосунки не підтримують остаточно з березня 2016 року, з того часу сторони фактично не ведуть спільного господарства; раніше в сім?ї мали місце непорозуміння, сварки з різних питань сімейного життя, із-за взаємних претензій подружжя.

Як стверджують сторони, поновлення шлюбно-сімейних відносин та збереження сім"ї сторін є неможливими; за період призначеного судом строку для примирення подружжя примирення сторін не настало; зазначені обставини мають істотне значення і є підставою для розірвання шлюбу.

За таких обставин, суд вважає, що сім"я сторін фактично розпалась, існує формально і зберегти її неможливо, тому позов має бути задоволений.

Як стверджують сторони, після розірвання шлюбу питання щодо місця проживання сина ОСОБА_4 сторони вирішують за взаємною згодою та з урахуванням бажання дитини; будь-яких спірних питань майнового характеру між сторонами на даний час не виникає; відповідно до рішення Дарницького районного суду м. Києва від 27.07.2016 року ОСОБА_2 зобов»язаний сплачувати аліменти на утримання сина ОСОБА_4.

Керуючись ст.15, 30, 60, 209-218 ЦПК України, на підставі ст.110 ч.1, 112, 114 ч.2 Сімейного Кодексу України, суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити. Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 12.07.2002 року Відділом реєстрації актів громадянського стану Дарницького районного управління юстиції у м. Києві за №259.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя: Парамонов М.Л.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 370/1219/16-ц

Провадження № 2-о/370/1/17

"12" травня 2017 р. суддя Макарівського районного суду Київської області Мазка Н.Б., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1 до органу опіки та піклування Макарівської районної державної адміністрації Київської про визнання недієздатним та встановлення опіки, -

в с т а н о в и в :

Суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В. своєю ухвалою від 18 жовтня 2016 року відкрила провадження в справі за заявою ОСОБА_1 до органу опіки та піклування Макарівської районної державної адміністрації Київської про визнання недієздатним та встановлення опіки.

07 лютого 2017 року суддя Макарівського районного суду Київської області Косенко А.В. ухвалою призначено у даній справі судово - психіатричну експертизу та провадження зупинене на час проведення експертизи.

12 травня 2017 року справа за заявою ОСОБА_1 до органу опіки та піклування Макарівської районної державної адміністрації Київської про визнання недієздатним та встановлення опіки разом з висновком судово-психіатричного експерта повернулася до Макарівського районного суду Київської області.

У звязку із припиненням повноважень судді Косенко А.В. (закінчення пятирічного терміну перебування на посаді судді), відповідно до розподілу автоматизованої системи документообігу, дана справа 12.05.2017 року була передана на розгляд судді Макарівського районного суду Мазки Н.Б.

Відповідно до ч.1 ст.204 ПЦК України провадження у справі відновлюється ухвалою суду за заявою особи, яка бере участь у справі, або з ініціативи суду після усунення обставин, що викликали його зупинення.

Керуючись ст.156, 204 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Прийняти до свого провадження справу за заявою ОСОБА_1 до органу опіки та піклування Макарівської районної державної адміністрації Київської про визнання недієздатним та встановлення опіки.

Провадження в даній справі відновити.

Призначити справу до судового розгляду у судовому засіданні, що відбудеться 24 липня 2017 року о 11 год. 00 хв. в приміщенні Макарівського районного суду Київської області за адресою: смт. Макарів Київської області, вул. Димитрія Ростовського, 35, кабінет № 1 (зал судових засідань №1).

В судове засідання викликати сторін.

Про день, час та місце розгляду справи повідомити присяжних.

Копію ухвали та копію заяви із доданими до неї документами надіслати особам, що беруть участь у справі.

Заявнику надати оригінали доданих до заяви документів (для огляду).

Заінтересованій особі надати заперечення проти обставин, викладених у заяві (у разі наявності), та докази, якими вони обґрунтовуються.

Звернути увагу сторін, що подання доказів має відбуватися до початку розгляду справи по суті. В інакшому випадку останні прийматися не будуть.

У разі неможливості бути присутнім в судовому засіданні обовязково повідомити про це суд, із зазначенням причин.

Ухвала може бути оскаржена, у частині недотримання правил підсудності до Апеляційного суду Київської області через Макарівський районний суд Київської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.Б. Мазка
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2017 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Осаулова Н.А., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» в особі Фастівського районного підрозділу про визнання протиправним рішення комісії від 30.01.2017 року та зобовязання поновити електропостачання, -

В С Т А Н О В И В:

У липні 2017 року позивач звернувся до суду з даною позовною заявою.

Розглянувши матеріали позовної заяви вбачається, що вона не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а тому підлягає залишенню без руху з таких підстав.

Згідно ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, або документ, що підтверджує звільнення від сплати судового збору.

Так, згідно пункту 2 частини 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір складає - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640,00 грн..

Як вбачається з позовної заяви позивач зазначає ціну позову 31728,07 гривень та відповідно до квитанції № 59 від 16 травня 2017 року, позивач сплатив судовий збір у сумі 318,00 грн.

Проте, в позовах немайнового характеру ціна позову не визначається, та сплачується судовий збір відповідно до ставок судового збору визначених Законом України «Про судовий збір».

Таким чином, позивач має сплатити решту суми судового збору та на підтвердження цього має надати до суду квитанцію про сплату.

Дані обставини позбавляють можливості відкрити провадження у справі.

У відповідності з ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119, 121, ЦПК України, ЗУ «Про судовий збір», суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» в особі Фастівського районного підрозділу про визнання протиправним рішення комісії від 30.01.2017 року та зобовязання поновити електропостачання залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме 2 (два) дня з дня отримання останнім копії ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 липня 2017 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого судді - Соловей Г.В.,

з участю секретаря - Момот Л.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Фастові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу посилаючись на те, що з відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі. Шлюбні відносини та будь-які стосунки припинилися з липня 2016 року. Разом не проживають, подружніх стосунків не підтримують.

В судове засідання позивач не з'явилася, просила справу слухати в її відсутність, позовні вимоги підтримує, прізвище після розірвання шлюбу залишити - «ОСОБА_1».

В судове засідання відповідач не з'явився, подав через канцелярію суду письмову заяву в якій позовні вимоги визнає, згоден на розірвання шлюбу, справу просив слухати в його відсутність.

Дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Матеріалами справи встановлено, що 26 грудня 2015 року між сторонами зареєстровано шлюб Відділом державної РАЦС Фастівського МРУЮ у Київській області, актовий запис № 489. Подружнє життя не склалося. На даний час сторони шлюбні стосунки не підтримують, спільне господарство не ведуть, примирення не можливо.

Згідно ст.56 Сімейного Кодексу України примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права чоловіка, дружини на особисту свободу.

Відповідно до статті 113 Сімейного Кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись ст.ст.3,10,60,212,215 ЦПК України, на підставі ст.ст.56,110,112,113 Сімейного Кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб зареєстрований 26 грудня 2015 року Відділом державної РАЦС Фастівського МРУЮ у Київській області, актовий запис № 489 між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 розірвати.

Прізвище після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити набуте в шлюбі - «ОСОБА_1».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

СУДДЯ Г.В. Соловей
Справа № 539/1543/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2017 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

В складі: головуючого судді - Даценка В. М.

при секретарі Ануфрієвій Н.М.,

відповідача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Лубнах справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач, ОСОБА_2, звернулась в суд з позовом до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу.

В позові вказала, що 09.09.2016 року вони з відповідачем зареєстрували шлюб. Мають двох спільних неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Шлюб фактично припинено. Сімя розпалася через різницю характерів, поглядів, відсутність взаєморозуміння. На думку позивача сімя розпалася остаточно і зберегти її неможливо.

Позивач ОСОБА_2 прохає суд розірвати шлюб з відповідачем.

В судове засідання позивач не з'явилась, надала суду письмову заяву про розгляд справи у свою відсутність.

В судовому засіданні відповідач проти позову не заперечив.

Зясувавши обставини справи, заслухавши пояснення відповідача суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб між собою 09.09.2016 року, що підтверджується свідоцтвом про реєстрацію шлюбу./а.с.8/.Сторони мають двох спільних неповнолітніх дітей - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочку ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2./а.с.9-10/

Судом також встановлено, що сторони спільне господарство не ведуть, намірів зберегти сім'ю не мають, шлюбні відносини фактично припинені, подальше збереження шлюбу суперечитиме інтересам сторін. Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

Судові витрати понесені позивачем підлягають стягненню на його користь з відповідача відповідно до положення ст.88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст.104, 105, 110, 112, 113 Сімейного кодексу України, ст.ст.10, 60, 74, 88, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Шлюб, зареєстрований 09 вересня 2016 року у Лубенському міському відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Полтавській області, під актовим записом №230 між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 судовий збір в сумі 640 грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду ОСОБА_5 В. М.
Провадження № 2-н/537/180/2017
Справа № 537/2594/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
05.07.2017 року м. Кременчук
відповідно до ст.ст.95, 96, 99, 102, 103 ЦПК України, ст.526 ЦК України, ст.ст.64, 68, 162 ЖК України, Законом України «Про житлово-комунальні послуги» № 1875-ІV від 24.06.2004 року, Законом України «Про реструктуризацію заборгованості з квартирної плати, плати за житлово-комунальні послуги, спожиті газ, електроенергію» № 554 від 20.02.2003 року,-
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 800 /вісімсот/ грн.00 коп. витрат судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Строк пред'явлення до виконання - 3 роки.
Суддя ___________________Маханьков Олександр Васильович
Відповідно до статті 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі і має відповідати вимогам, встановленим ст.105 ЦПК України.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (ч.6 ст.105-1 ЦПК).
У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання (ч.1 ст.106 ЦПК).
Судовий наказ набрав чинності «_____»__________________ 2017 року.
Судовий наказ видано стягувачу «_____»__________________ 2017 року.
Суддя ____________________ Маханьков Олександр Васильович