Провадження 2/235/1110/17
Справа 235/2058/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 липня 2017 року м. Покровськ

Красноармійський міськрайонний суд Донецької області у складі:

Головуючого: Данилів С.В.,

за участю секретаря: Харенко Т.Ю.,

представника позивача: ОСОБА_1,

представника відповідача: ОСОБА_2,

представника відповідача: ОСОБА_3,

третьої особи: ОСОБА_4,

представника третьої особи: ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 13 в м. Покровську Донецької області цивільну справу за позовом Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області до ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області, ОСОБА_7 філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», ОСОБА_6 технічного інспектора праці Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в Красноармійській дорожній профспілковій організації ОСОБА_8, третя особа ОСОБА_4 про скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку, -

ВСТАНОВИВ:

Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області звернулося до Красноармійського міськрайонного суду Донецької області з позовом, який було уточнено 18.05.2017 року шляхом подання відповідної заяви, до ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області, ОСОБА_7 філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», ОСОБА_6 технічного інспектора праці Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в Красноармійській дорожній профспілковій організації ОСОБА_8, третя особа: ОСОБА_4 про скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку.

В обґрунтування позову вказує, що 24.04.2016 року стався нещасний випадок зі складачем поїздів регіональної «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4, у звязку із чим на підставі наказу ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області № 4 від 25.04.2016 року була створена комісія зі спеціального розслідування цього нещасного випадку на виробництві. Комісія встановила обставини при яких стався нещасний випадок, а саме.

24.04.2016 року о 6 год. 45 хв. складач поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» (далі - станція) ОСОБА_4 прийшов на роботу, на станцію. У приміщенні маневрового диспетчера, маневровий диспетчер станції ОСОБА_9 провів ОСОБА_4 цільовий інструктаж з питань охорони праці, після чого ОСОБА_4 перевдягнувся у спецодяг та одержав від електромонтера - ОСОБА_10 маневрову радіостанцію та приблизно о 7 год. 00 хв. прийшов на 7А колію станції до локомотива ЧМЕ-3 № 2677, яким керував машиніст ОСОБА_11 та приступив до виконання своїх обов'язків. О 10 год. 40 хв. ОСОБА_4 отримав по радіо вязку від маневрового диспетчера ОСОБА_12 завдання формування групи з 9 вагонів для подальшої подачі на підїзні колії СК «Огнеупорщик» та ФЛП «ОСОБА_13 Н.». Сформована група з 9 вагонів була відставлена на 18 колію Сортувального парку. По маневровій радіостанції ОСОБА_4 попросив оператора поста централізації 5-го маневрового району (далі - ОПЦ) ОСОБА_14 дізнатися, чи складач поїздів вагонного депо ОСОБА_15 та машиніст локомотиву ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_16 допомогти йому з маневровою роботою перемістити вагони з 18 колії Сортувального парку станції Красноармійськ в напрямку вагонного депо, щоб перегнати тепловоз ЧМЕ-3 № 2677 з колії 29 на 18. ОПЦ ОСОБА_14 по маневровій радіостанції отримала згоду від складача поїздів вагонного депо ОСОБА_15М, на проведення вищевказаної роботи. ОПЦ ОСОБА_14 дозволила машиністу локомотива ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_16 заїхати на 18 колію Сортувального парку. Після зчеплення з вагонами і прибирання гальмових башмаків ОПЦ ОСОБА_14 приготувала маршрут в напрямку тракційної колії № 77 вагонного депо і повідомила машиніста локомотива ЧМЗ-З № 3090 ОСОБА_16 про готовність маршруту. Складач поїздів ОСОБА_17 дав команду машиністу локомотива ЧМЄ-3 №3090 ОСОБА_16 на рух в напрямку вагонного депо. Під час руху маневрового складу складач поїздів ОСОБА_17 побачив, що група з 4 порожніх вагонів відчепилася від маневрового складу, дав команду по радіостанції машиністу ЧМЕ-3 №3090 ОСОБА_16 на зупинку. Після причеши порожніх вагонів до основної групи ОСОБА_4 підійшов до локомотива ЧМЕ-3 № піднявся на другу підніжку локомотива з лівої сторони по напрямку руху, дав команду маневровому радіозв'язку машиністу локомотива ЧМЕ-3 №3090 ОСОБА_16 затягувати групу вагонів в напрямку вагонного депо. Під час руху маневрового складу ОСОБА_4 слідкував за хвостовою частиною групи вагонів, знаходячись на підніжці локомотива ЧМЕ-3 №3090. Приблизно о 11 год. 50 хв. при приближенні локомотива до в'їзних воріт вагонного депо, ОСОБА_4 відхилився від вертикального положення, в результаті чого зачепився за стійку воріт, яку проїжджав локомотив, та впав на міжколійя тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205. Права рука ОСОБА_4В потрапила під першу пару вагона № 68800416.

Водночас, машиніст локомотиву ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_16 почав рух маневрового складу та дивився уперед за напрямком руху. Не отримуючи команду складача поїздів на зупинку повернувся у бік маневрового складу та побачив у вікно локомотива складача поїздів ОСОБА_4, який лежав на землі біля вагонів, ОСОБА_16 застосував екстрене гальмування. Після зупинки, спустився з локомотиву, підійшов до складача поїздів ОСОБА_4 і побачив, що той травмований. Негайно повідомив про це ОПЦ ОСОБА_14 В свою чергу ОСОБА_14 повідомила диспетчера маневрового ОСОБА_12, як 11 год. 52 хв. викликав швидку допомогу. Машиністи ОСОБА_16 та ОСОБА_11, які прибули на місце травмування, надавали постраждалому ОСОБА_4 першу допомогу до прибуття швидкої допомоги. Приблизно через 5 хв. приїхала швидка та о 12 год. 30 хв. ОСОБА_4 швидкою був доставлений до травматичного відділення Димитрівської центральної міської лікарні.

Позивач вказує, що комісією встановлено, що на момент нещасного випадку, ОСОБА_4 знаходився на робочому місці та виконував свої обов'язки складача поїздів, згідно робочої інструкції № 102, затвердженої начальником станції Красноармійськ від 20.10.2011 року.

З пояснювальної записки ОСОБА_4 встановлено, що він знав про те, що ворота на міжколійї тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205 на території структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо», є негабаритним місцем. В Інструкції з охорони праці №16 для складача поїздів, затвердженої наказом начальника станції Красноармійськ № 484 від 08.07.2015р., в п. 3.34.11 вказано: «Заборонено знаходитися на підніжці локомотива під час руху біля споруд, на яких встановлено знак «Негабаритне місце» або на яких є попереджувальне забарвлення»; в п. 3.12.9 сказано: «при проїзді біля негабаритного місця складач повинен знаходитися на площадці локомотива або вагона, в тамбурі пасажирського вагона, або пройти це місце пішки», в п. 3.34.12 вказано: «Заборонено при проїзді на підніжці вагона, локомотива відхилятися від вертикального положення (це може призвести до травми)». З цією інструкцією він ознайомлений 03.03.2016 року при проведені інструктажу з питань охорони праці на робочому місці.

Також комісією встановлено, що ворота, які є негабаритним місцем не мають попереджувального забарвлення та на них відсутній знак «Негабаритне місце», які зобовязані там бути, згідно вимог п. 7.5.1. Правил застосування знаків та маркування безпеки на об'єктах залізничного транспорту загального користування, затвердженого наказом Укрзалізниці від 12.11.2015 року №484-Ц7од. та п. 2.11.6 ТОСТУ 12.4.026-76 Система стандартів безпеки праці. Кольори сигнальні та знаки безпеки, затв. постановою Державного комітету стандартів Ради Міністрів СРСР від 24.05.1976р. В п.7.2. Правил застосування знаків та маркування безпеки на об'єктах залізничного транспорту загального користування», затв. наказом Укрзалізниці від 15р. №484-Ц/од., вказано: «Керівник підрозділу залізничного транспорту повинен забезпечити наявність маркування безпеки та підтримування його в належному стані.»

Отже, дані ворота знаходяться на території структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо», начальником якого є ОСОБА_18, в п. 2.1 його посадової інструкції зазначено, що він здійснює загальне керівництво структурним підрозділом відповідно до чинних нормативних актів ПАТ Укрзалізниця», регіональної філії «Донецька залізниця» при безумовному забезпеченні безпеки руху поїздів, з дотриманням правил і норм охорони праці. В ст. 13 Закону України «Про охорону праці» сказано, що роботодавець зобов'язаний вжити заходи для утворення безпечних умов праці.

Також, позивач зазначає, що у листі Димитрівської центральної міської лікарні № 321 від 05.05.2016 р. вказано, що у крові ОСОБА_4 на момент нещасного випадку з ним, виявлено етиловий спирт, у розмірі 0,5%о, що прирівнюється до легкого ступеня сп'яніння, Згідно висновку КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» ідентифікувати час приймання алкогольних напоїв в день отримання травми або напередодні дня отримання травми не є можливим, оскільки концентрація етанолу у видихаємому повітрі в кількості 0,53% та концентрація остаточного алкоголю в крові в кількості 0,5%о характерно для легкого ступеня алкогольної інтоксикації (в еквіваленті приблизно 100-150мл 40% алкоголю), а також може бути характерним і для факту прийому алкоголю напередодні дня заподіяння травми (при наявності значної концентрації алкоголю в організмі). В середньому період напіввиведення алкоголю у здорової людини становить 0,1-0,17% за годину, згідно методичним рекомендаціям «Клініко-діагностичні та експертні критерії гострої алкогольної інтоксикації, м. Харків, 2008 рік під ред. ОСОБА_19 К.».

Ураховуючи вищенаведене та приймаючи до уваги середній коефіцієнт елімінації алкоголю у здорової людини приблизно 0,15%о за годину, позивач припускає, що момент травмування ОСОБА_4 (24.04.2016 року 10.47 годин) рівень етилового спирту в його крові становив близько 0,83%о, що дорівнює одночасному прийому близько 100мл міцних напоїв (40% горілки) та яке відповідно прирівняється до легкого ступеня алкогольного сп'яніння.

В п. 3.1 Інструкції з охорони праці № 16 для складача поїздів, затвердженої наказом начальника станції Красноармійськ, № 484 від 08.07.2015 року, вказано: «не допускаються до виконання обов'язків складача поїздів працівники, які перебувають у стані алкогольного сп'яніння, а в випадках виявлення у такому стані, негайно усуваються від роботи», коли стався нещасний випадок, ОСОБА_4 знаходився у прямому підпорядкуванні маневрового диспетчера станції Красноармійськ - ОСОБА_12 В його посадовій інструкції, затвердженої начальником станції від 27.03.2013 року, у ІІ вказано, що він зобов'язаний контролювати виконання підлеглими йому працівниками вимог норм і правил охорони праці. На початку робочої зміни та на протязі дня до нещасного випадку працівники станції, які бачили ОСОБА_4, зовнішніх ознак спяніння у спостерігали. Оскільки виявити таку малу кількість вживання алкоголю можливо тільки при медичному огляді, зовнішні ознаки алкогольного спяніння у ОСОБА_4 спостерігались, та тому, час коли ОСОБА_4 споживав алкоголь, встановити неможливо.

З боку структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» згідно наказу № 175 від 25.03.16р. для проведення заходів, направлених на укріплення дисципліни, забезпечення безпеки руху, а також основних нормативів і роботі з охорони праці начальником, головним інженером, заступниками начальника станції, інженером з охорони праці організовані та проводяться раптові перевірки. Дані перевірки проводяться із записом про це у книзі обліку результатів раптових перевірок на Красноармійськ 2016 році та в актах проведення перевірок стану охорони праці на станції Красноармійськ.

За результатами розслідування даного нещасного випадку комісія зі спеціального розслідування дійшла висновку, що даний нещасний випадок пов'язаний з виробництвом; по даному нещасному випадку складено акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 № 1 від 14.02.2016 року.

Водночас, позивач зазначає, що не погоджується із вказаними висновками комісії з огляду на наступне.

Підставою для кваліфікації даного нещасного випадку, який не пов'язаний виробництвом є те, що відповідно до Висновку експерта №100 КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» від 30.11.2016 року нещасний випадок зі ОСОБА_4 стався при наявності у нього в крові на момент виконання маневрових робіт 0,83%о етилового спирту (на момент забору біосередовища 0,53%о), тобто, на момент нещасного випадку потерпілий ОСОБА_4 знаходився у стані алкогольного сп'яніння.

Згідно п.4 Висновку експерта (експертиза за матеріалами справи) № 100 КЗОЗ «Донецька обласне бюро судово-медичної експертизи» від ЗО. 11.2016 року: етиловий спирт в концентрації 0,5 %о на організм кожної людини має свої певні особливості дії: в більшості випадків ці дії проявляються підвищеним настроєм, активізацією рухових дій, прискоренням асоціативних процесів, легкістю контактів, почуттям утрати напруження, дискомфортом, стомленням. Збільшується мовна продукція (багатомовність), підвищення мімічних реакцій при збереженні повної орієнтації в часі, місці, навколишній обстановці, власній особистості. Збільшується поріг сприйняття больових подразників, слухових та зорових відчуттів. Спостерігається незначна дозиметрія координаційних проб. В деяких випадках відмічається протилежна вищезазначеній симптоматична клінічна картина: людина може стати замкнутою, похмурою, проявляти агресію, бути, емоційно нестриманою. В основі порушень поведінки, викликаних прийомом алкоголю, лежать характерологічні якості акцентуації реакції поведінки (поведінкових реакцій)».

Також, комісією зі спеціального розслідування не взято до уваги характерні особливості поведінки потерпілого ОСОБА_4, який перебував у стані алкогольного сп'яніння, рівень якого на момент виконання маневрових робіт склав 0,83 %о, у тому числі - одноособове прийняття рішення щодо зміни технологічного процесу виконання маневрових робіт, а також знаходження на підніжці локомотиву, який рухався через негабаритне місце.

Позивач вказує, що висновок комісії про основну причину даного нещасного випадку «...знаходження складача поїздів на підніжці локомотиву, який рухався біля негабаритного місця...» є необґрунтованим, оскільки факт відсутності попереджувального забарвлення або знаку «Негабаритне місце», є порушенням відповідних нормативно-правових актів, але причинно-наслідкового зв'язку з настанням даного нещасного випадку не має, оскільки на момент, який передував нещасному випадку потерпілий ОСОБА_4 М, В. знав про те, що ворота на міжколії тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205 на території іншого підприємства (структурний підрозділ Красноармійське вагонне депо) є негабаритним місцем.

Крім того, комісія з розслідування не встановила чому робітник структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» був травмований на території структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо», а також чи передбачено технологічним процесом виконання маневрових робіт по структурному підрозділу «Станція Красноармійськ» затягування групи вагонів на територію структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо».

Враховуючи вищевикладене, позивач вважає, що причинами нещасного випадку, який стався 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. зі складачем поїздів даного підприємства ОСОБА_4 є: технічні: відсутні, організаційні: відсутні.

Психофізіологічні: алкогольне сп'яніння - знаходження потерпілого під час виконання виробничого завдання у стані алкогольного сп'яніння (на момент забору біосередовиша 0,53%о).

З огляду на наведене та ураховуючи вимоги пп. 4 п. 16 «Порядку проведення розслідуванні ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві», затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 30.11.2011 року відділення вважає нещасний випадок, який 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. зі складачем поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4, не пов'язаний з виробництвом. По даному нещасному випадку ОСОБА_9 про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом за формою Н-1 не повинен складатися.

Особою, дії якої призвели до даного нещасного випадку є: ОСОБА_4, який під час виконання виробничого завдання знаходився у стані алкогольного сп'яніння та порушив п.3.1 «Інструкції з охорони праці № 16 для складача поїздів»; затверджених наказом начальника станції Красноармійськ № 484 від 08.07.2015 року. За таких обставин, ОСОБА_4 на час травмування не міг усвідомлювати наслідків знаходження на підніжці локомотиву, який рухався біля негабаритного місця, а також не усвідомлював, що він порушує вимоги інструкцій з охорони праці та порушує трудову і виробничу, дисципліну,тому, на думку позивача основною причиною травмування ОСОБА_4 є і алкогольне сп'яніння.

Позивач вказує, що відповідачем було порушено пп. 4 п. 16 Порядку проведення розслідуванні ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1232 від 30.11.2011 року, що призвело до неправильної кваліфікації нещасного випадку як такого, що пов'язаний з виробництвом.

Також, позивач зазначає, що звертався до ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області листом № 01-06/660 від 09.03.2017 року про проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві зі складачем поїздів регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4,однак відповідач відмовив у задоволені цього прохання.

На підставі вищевикладеного, позивач просить суд позов задовольнити та скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13.01.2017 року зі складачем поїздів регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом № 1 від 14.02.2017 року; зобовязати Головне управління Держпраці у Донецькій області та співвідповідачів створити комісію та провести повторне спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 24.04.2016 року зі складачем поїздів регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні позов підтримав у повному обсязі, надав пояснення аналогічні змісту позовних вимог, які уточнив 18 травня 2017 року, просив позов задовольнити. Також на питання суду пояснив, що відмову ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області у проведенні повторного розслідування у судовому порядку не оскаржував.

Представники відповідача ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області ОСОБА_2 у судовому засіданні щодо позову заперечив, підтримала письмові пояснення, що містяться в матеріалах справи, просила суд у задоволені позову відмовити.

Представник відповідача ОСОБА_7 філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_3 у судовому засіданні щодо позову заперечив, просив у суд у задоволенні такого відмовити.

Відповідача ОСОБА_8 у судовому засіданні 06.07.2017 року щодо позову заперечив, надав пояснення аналогічні змісту заперечення на позовну заяву, що міститься в матеріалах справи, у судове засідання, відкладене на 26.07.2017 року надав суду заяву про слухання справи та ухвалення рішення у справі у його відсутність.

Третя особа ОСОБА_4 у судовому засіданні щодо позову заперечив, надав пояснення аналогічні змісту заперечення на позовну заяву, що містяться в матеріалах справи, просив суд у задоволені позову відмовити.

Представник третьої особи ОСОБА_20 у судовому засіданні щодо позову заперечив, просив суд у задоволені позову відмовити.

Заслухавши пояснення сторін у справі, з'ясувавши дійсні обставини справи, дослідивши зібрані у справі докази у їх сукупності, вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, на підставі наданих доказів, судом встановлено такі обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України, здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси, у спосіб, визначений законами України.

Згідно із ст.ст.10, 11 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін, які як і інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному зясуванню обставин справи та розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Судом встановлено, що згідно акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13.01.2017 року, затвердженого начальником ГУ Держпраці у Донецькій області ОСОБА_21 14.02.2017 року, комісія зі спеціального розслідування дійшла висновку, що нещасний випадок, який стався 24.04.2016 року із складачем поїздів структурного підрозділу ОСОБА_4 повязаний з виробництвом та вирішила скласти акт по формі Н-1 на ОСОБА_4 (а.с. 5-9)

Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» 13.01.2017 року був підписаний 7 членами комісії зі спеціального розслідування цього нещасного випадку на виробництві із 3 окремими думками членів комісії з розслідування: ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24 (а.с. 10-14).

Згідно акта № 1 про нещасний випадок, повязаний з виробництвом від 14.02.2017 року, встановлено, що нещасний випадок, який стався 24.04.2016 року із складачем поїздів структурного підрозділу ОСОБА_4 повязаний з виробництвом та визначено осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, якими є:

складач поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» - ОСОБА_4, який знаходився на підніжці локомотиву, який рухався біля негабаритного місця, а також знаходився в стані алкогольного спяніння легкої ступені, порушив пункти 3.34.11, 3.34.12, 3.1 Інструкції з охорони праці №16 для складача поїздів, затвердженої наказом №484 від 08.07.2015р. станції Красноармійськ Донецької залізниці;

начальник структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» - ОСОБА_18, який не організував безпечне утримання негабаритного місця, а саме: нанесення попереджувального забарвлення або установки знаку «Негабаритне місце», чим порушено: п. 7.5.1. та 7.2. Правил застосування знаків та маркування безпеки на обєктах залізничного транспорту загального користування, затв. наказом Укрзалізниці від 12.11.2015р. №484-Ц/од., та п. 2.11.6. ГОСТУ 12.4.026-76 Система стандартів безпеки праці. Кольори сигнальні та знаки безпеки» затверджених Постановою Державного комітету стандартів Ради Міністрів СРСР від 24.05.1976 р.(а.с. 16-19).

Згідно висновку експерта № 100 від 02.09.2016 року ідентифікувати час приймання алкогольних напоїв ОСОБА_17 в день отримання травми або напередодні дня отримання травми не є можливим, оскільки концентрація етанолу у видихаємому повітрі в кількості 0,53%о та концентрація остаточного алкоголю в крові в кількості 0,5%о характерно для легкого ступеня алкогольної інтоксикації (в еквіваленті приблизно 100-150мл 40% алкоголю), а також може бути характерним і для факту прийому алкоголю напередодні дня заподіяння травми (при наявності значної концентрації алкоголю в організмі). В середньому період напіввиведення алкоголю у здорової людини становить 0,1-0,17% за годину, згідно методичним рекомендаціям «Клініко-діагностичні та експертні критерії гострої алкогольної інтоксикації, м. Харків, 2008 рік під ред. ОСОБА_19 (а.с. 43-50).

Згідно листа ФСС НВВ та ПЗУ у м. Покровську адресованого ГУ Держпраці у Донецькій області за № 01-06/660 від 09.03.2017 року позивачем було запропоновано відповідачу провести повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві складачем поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_4, що стався 24.04.2016 року спеціальною комісією в складі, та за результатами її роботи скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24.04.2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13.01.2017 року за Н-5 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом № 1 від 14.02.2017 року за формою Н-1 (а.с.21-22).

Згідно відповіді листа ГУ Держпраці у Донецькій області за № 09/1214 від 13.03.2017 року адресованого ФСС НВВ та ПЗУ у м. Покровську, відповідач відмовив позивачу у призначенні повторного спеціального розслідування, оскільки ФСС НВВ та ПЗУ у м. Покровську не надало додаткових відомостей, які давали би підстави, відповідно до п. 54 Порядку проведення нещасних випадків на виробництві, переглянути висновки комісії по спеціальному розслідуванню із складачем поїздів ОСОБА_17

Заначене рішення відповідача про відмову у проведенні повторного розслідування позивачем у судовому порядку, відповідно до п. 34 Порядку проведення розслідування нещасних випадків на підприємстві, оскаржено не було, зокрема, зазначена обставина була підтвердження представником позивача у судовому засіданні 26.07.2017 року.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_22, надав суду пояснення аналогічні змісту його окремої думки, що наявна в матеріалах справи, та на питання суду пояснив, що порушення норм чинного законодавства, яке регулює порядок проведення розслідування нещасних випадків на підприємстві комісією допущено не було.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_23, надав суду пояснення аналогічні змісту його окремої думки, що наявна в матеріалах справи, та на питання суду пояснив, що порушення норм чинного законодавства, яке регулює порядок проведення розслідування нещасних випадків на підприємстві комісією допущено не було.

Що стосується третього свідка ОСОБА_24, яка також склала окрему думку, представник позивача, просив продовжити слухання справи без допиту цього свідка та просив в цій частині його клопотання залишити без розгляду, оскільки, свідок до зали суду зявитися не може.

Заслухавши думку учасників судового засідання з цього питання, які не заперечили щодо продовження слухання справи без заслуховування пояснень свідка ОСОБА_24, суд ухвалив клопотання представника позивача в частині виклику свідка ОСОБА_24 залишити без задоволення.

Вирішуючи спір в межах заявлених позовних вимог, суд виходить з того, що процедуру проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форми власності або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах (далі - підприємства) унормовано Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №1232 від 30.11.2011 року (далі - Порядок).

Згідно п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» № 1105-XIV від 23.09.1999 року нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов'язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.

Згідно п.7 Порядку, розслідування проводиться, у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

За приписами пп.2 п.10 Порядку протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Роботодавець зобов'язаний створити належні умови для роботи комісії (забезпечити приміщенням, засобами зв'язку, оргтехнікою, автотранспортом, канцелярським приладдям), компенсувати витрати, пов'язані з її діяльністю, а також залучених до роботи експертів, інших спеціалістів та сприяти роботі комісії з метою своєчасного і об'єктивного проведення розслідування нещасного випадку.

Пунктом 38 Порядку передбачено, що спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною Управлінням Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку.

До спеціальної комісії входять: посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії); представник Фонду за місцезнаходженням підприємства; представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках); представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб'єднання за місцем настання нещасного випадку та ін.

Тобто, спеціальна комісія це колегіальний орган, до якого входять не тільки представники Управління Держпраці, але й представники інших органів та установ. Члени спеціальної комісії протягом проведення спеціального розслідування взаємодіють один з одним та приймають рішення колегіально, враховуючи думку та компетентність кожного члена. До того ж, члени спеціальної комісії несуть солідарну відповідальність.

Відповідно до п.14 Порядку, комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5, згідно з додатком 3, та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1, згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5, згідно з додатком 5.

Відповідно до пп.2 п.15 цього Порядку обставиною, за якою нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу.

У випадках, зазначених у п. 31 цього Порядку, або у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства.

У разі отримання письмового погодження роботодавець приймає рішення про продовження строку проведення розслідування.

У разі коли нещасний випадок визнаний комісією таким, що не пов'язаний з виробництвом, складається акт за формою Н-5.

На вимогу потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, голова комісії зобов'язаний ознайомити їх з матеріалами розслідування.

Відповідно до п. 33 вказаного Порядку, контроль за своєчасністю та об'єктивністю проведення розслідування нещасних випадків, підготовкою матеріалів розслідування, веденням обліку нещасних випадків, вжиттям заходів до усунення причин нещасних випадків здійснюють органи державного управління, органи державного нагляду за охороною праці, виконавча дирекція Фонду та її робочі органи відповідно до компетенції.

Зазначені у цьому пункті органи та особи мають право вимагати відповідно до компетенції від роботодавця проведення повторного (додаткового) розслідування нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, і складення акта за формою Н-1 у разі, коли виявлено порушення вимог цього Порядку.

Відповідно до п.34 Порядку, посадова особа органу Держпраці в разі відмови роботодавця скласти або затвердити акт за формою Н-5 або Н-1 чи незгоди потерпілого або уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, із змістом зазначеного акта, надходження скарги або незгоди з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку чи приховування факту настання нещасного випадку має право видавати обов'язкові для виконання роботодавцем або робочим органом виконавчої дирекції Фонду (у разі, коли нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно) приписи за формою Н-9 згідно з додатком 10 щодо необхідності проведення розслідування (повторного розслідування) нещасного випадку, затвердження чи перегляду затвердженого акта за формою Н-5 або Н-1, визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов'язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-5 або Н-1.

Рішення посадової особи органу Держпраці може бути оскаржено у судовому порядку. На час розгляду справи у суді дія припису за формою Н-9 зупиняється.

Враховуючи наведені норми, в контексті спірних правовідносин підлягає перевірці судом дотримання комісією порядку проведення нещасного випадку на виробництві, який стався з ОСОБА_4 24.04.2016 року, тобто чи виконувались комісією з розслідування обов`язки, визначені чинним законодавством України.

Судом встановлено, що фактично оскаржуючи акт про проведення розслідування нещасного випадку, що стався 24.04.2017 року, позивач фактично не погоджується із висновками комісії про те, що зазначений випадок визнається нещасним. Водночас, зауважень до порядку проведення розслідування чи порушенням комісією вимог чинного законодавства, у позивача немає.

З огляду на наведене суд зазначає, що відповідно до положень п.п. 42, 47 Порядку, лише спеціальна комісія з розслідування має повноваження щодо з'ясування обставин та причин настання нещасного випадку, визначати за результатами розслідування чи пов'язаний нещасний випадок із виробництвом чи ні, складати відповідні акти тощо.

Аналізуючи складені акти спеціального розслідування нещасного випадку в сукупності із поданими сторонами доказами по суті, суд вправі перевіряти обставини, викладені в акті проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що складається уповноваженою спеціальною комісією, відповідно до Порядку №1232, лише в частині дотримання вимог закону при формуванні спеціальної комісії, проведенні спеціального розслідування та складання актів та не вправі, підміняючи собою уповноважену спеціальну комісію, виконувати функції, що належать до її виключної компетенції, а не компетенції суду, а саме здійснювати аналіз нещасного випадку, визначати той чи інший нещасний випадок таким, що пов'язаний чи не пов'язаний з виробництвом, а тим більше зобов'язувати спеціальну комісію складати акти конкретного змісту.

Тобто, суд не вправі, в порушення конституційних принципів, перебирати на себе права та обовязки спеціальної комісії. Також, суд не повинен підмінювати функції спеціальної комісії.

Пунктом 38 Порядку передбачено, що спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною Управлінням Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку.

До спеціальної комісії входять: посадова особа територіального органу Держпраці (голова комісії); представник Фонду за місцезнаходженням підприємства; представник органу управління підприємства або місцевої держадміністрації у разі, коли зазначений орган відсутній або нещасний випадок стався з фізичною особою - підприємцем чи особою, що забезпечує себе роботою самостійно, або внаслідок дорожньо-транспортної пригоди; представник роботодавця або роботодавець (у виняткових випадках); представник первинної організації профспілки незалежно від членства потерпілого в профспілці (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок представник профспілки, членом якої є потерпілий, а у разі відсутності профспілки уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці); представник профспілкового органу вищого рівня або територіального профоб'єднання за місцем настання нещасного випадку та ін.

Суд звертає увагу, що спеціальна комісія після проведення спеціального розслідування нещасного випадку та складення за результатами спеціального розслідування актів за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що повязаний з виробництвом) припиняє свої повноваження в повному обсязі. На теперішній час спеціальна комісія, яка проводила спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався із ОСОБА_4, припинила свої повноваження.

Судом встановлено, що спеціальна комісія відповідно до вимог п.42 Порядку здійснила всі необхідні дії та заходи, які знаходяться у межах наданої Порядком №1232 компетенції, під час спеціального розслідування нещасного випадку, що, зокрема, у судовому засіданні було підтверджено і свідками ОСОБА_23 та ОСОБА_22, які входили до складу цієї комісії..

Окрім цього, спеціальна комісія дійшла правильного висновку, що даний нещасний випадок повязаний з виробництвом, що підтверджується листом Управління Держпраці від 13.03.2017 №09/1214, який був наданий позивачу за результатами розгляду листа позивача від 09.03.2017 №01-06/660 про проведення повторного спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві.

З огляду на наведене, вимога позивача про скасування акта про проведення розслідування про нещасний випадок та акта про нещасний випадок задоволенню не підлягає.

Що стосується позовної вимоги про зобовязання ГУ Держпраці у Донецькій області створити комісію та провести повторне розслідування, суд вважає, що у задоволені цієї вимоги також слід відмовити, оскільки право вимагати проведення повторного розслідування нещасного випадку шляхом видачі відповідного припису є дискреційними повноваженнями Держпраці, тобто повноваженнями, які надають адміністративному органу певний ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятним, і суд не вправі перебирати на себе функції вказаного суб'єкта владних повноважень.

За таких обставин, на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог та заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судових засіданнях, суд приходить до висновку про відмову у задоволенні позовних вимог у повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 10,16, 57,58, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

у задоволені позову Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області до ОСОБА_6 управління Держпраці у Донецькій області, ОСОБА_7 філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», ОСОБА_6 технічного інспектора праці Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в Красноармійській дорожній профспілковій організації ОСОБА_8, третя особа ОСОБА_4 про скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку відмовити.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Донецької області через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: С.В. Данилів