"07" липня 2017 р. Справа № 363/4688/13-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 липня 2017 року Вишгородський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Рудюка О.Д.

при секретарі Давидової А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді Київської області заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і земельної ділянки в натурі з виділенням частки,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду із заявою про виправлення описки у рішенні суду, посилаючись на те, що 09 січня 2015 року Вишгородським районним судом Київської області винесено рішення в якому позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і земельної ділянки в натурі з виділенням частки задоволено частково.

У дванадцятому абзаці резолютивній частині рішення суду була допущена описка в частині даних про частки земельної ділянки, а саме: вказано «Іншу частину земельної ділянки площею 107,8 кв. м залишити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в загальному користуванні», а має бути «Іншу часину земельної ділянки площею 94,8 кв. м залишити у спільній сумісній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2».

Так, в резолютивній частині при поділі часток земельної ділянки загальною площею 0,1012 га між сторонами в натурі, суд послався на перший варіант розподілу (Додаток № 4), запропонований судовою будівельно-технічною експертизою № 3249/3250/14-43/12006/12007/14-43 від 30 вересня 2014 року Київського науково-дослідного інституту судових експертиз, однак дещо відійшов від зазначеної в ньому пропозиції поділу.

На підставі викладеного позивач просить виправити описку у рішенні суду від 09 січня 2015 року.

Заявник у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся у встановленому законом порядку, причини неявки суду не відомі.

Відповідач ОСОБА_2 у судовому засіданні проти задоволення заяви заперечував.

Відповідно до ч. 4 ст. 219 ЦПК України неявка осіб, які беруть участь у справі не перешкоджає розгляду питання внесення виправлень. За таких обставин суд вважає можливим вирішити питання про виправлення описки в рішенні суду про встановлення факту смерті ОСОБА_3 на тимчасово окупованій території України без заінтересованої особи.

Суд, вислухавши пояснення відповідача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

В провадженні Вишгородського районного суду Київської області знаходилась цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і земельної ділянки в натурі з виділенням частки.

09 січня 2015 року рішенням Вишгородського районного суду Київської області позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і земельної ділянки в натурі з виділенням частки задоволено частково.

Заявник у своїй заяві зазначає, що у дванадцятому абзаці резолютивній частині рішення суду була допущена описка в частині даних про частки земельної ділянки, а саме: вказано «Іншу частину земельної ділянки площею 107,8 кв. м залишити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в загальному користуванні», а має бути «Іншу часину земельної ділянки площею 94,8 кв. м залишити у спільній сумісній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2».

Як вбачається із рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 січня 2015 року, суд приймаючи дане рішення у справі про поділ майна подружжя, суд виходив з того, що частки майна дружини та чоловіка є рівними.

Судом, за клопотанням позивача було призначено судову будівельно-технічну експертизу. Експертами у висновках запропоновано два можливих варіанти поділу спірного житлового будинку з надвірними будівлями та спорудами у співвідношенні часток співвласників 1/2:1/2 , та третій варіант у співвідношенні часток співвласників 2/3:1/3.

При винесенні рішення, суд не прийняв до уваги третій запропонований варіант поділу. Із перших двох запропонованих експертами варіантів поділу спірного нерухомого майна, суд віддав перевагу першому запропонованому варіанту поділу будинку з надвірними будівлями та спорудами та першому запропонованому варіанту поділу земельної ділянки, згідно якого відступ від ідеальних часток співвласників буде значно меншим, ніж при другому варіанті.

Відповідно до висновку експерта № 3249/3250/14-43/12006/12007/14-43 від 30 вересня 2014 року, судом прийнято рішення при поділі часток земельної ділянки «Іншу частину земельної ділянки площею 107,8 кв. м. залишити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в загальному користуванні».

Ухвалою Апеляційного суду Київської області від 26 травня 2015 року, рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 січня 2015 року залишено без змін.

Відповідно до уточненої позовної заяви, позивач просила виділити їй 2/3 частини земельної ділянки згідно варіанту розподілу № 3 визначеного висновком судової будівельно-технічної експертизи № 3249/3250/14-43/12006/12007/14-43.

Відповідно до варіанту розподілу № 3 додатку № 6, земельна ділянка площею 94,8 кв. м, запропоновано надати у загальне користування.

Тобто, як вбачається з рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 січня 2015 року, судом не допущено описку в частині поділу земельної ділянки площею 107,8 кв. м., оскільки при винесені рішення взято до уваги перший варіант висновку експертизи № 3249/3250/14-43/12006/12007/14-43 від 30 вересня 2015 року, згідно якого земельну ділянку запропоновано надати у загальне користування.

Також, у своїй заяві ОСОБА_1 просить земельну ділянку площею 94,8 кв.м. залишити у спільній сумісній власності ОСОБА_1 та ОСОБА_2, дані вимоги є зміною предмету спору.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи явні арифметичні помилки.

Таким чином, оскільки при виготовленні рішення Вишгородського районного суду Київської області від 09 січня 2015 року не допущено описку, суд не вбачає підстав для задоволення заяви.

Приймаючи до уваги вищезазначене та керуючись ст. 219 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про виправлення описки у рішенні суду по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку з надвірними будівлями і земельної ділянки в натурі з виділенням частки відмовити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пяти днів з дня проголошення ухвали суду до апеляційного суду через Вишгородський районний суд Київської області. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти з дня її отримання.

Суддя О.Д.Рудюк