ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/2681/17
Провадження № 2/362/1834/17
У Х В А Л А

20.07.2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Лебідь-Гавенко Г.М.,

при секретарі Харченко А.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Василькові Київської області питання про прийняття до провадження зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, визнання дійсним правочину щодо розподілу спільного майна подружжя, скасування відомостей державного реєстру речових прав,

в с т а н о в и в:

У провадженні суду перебуває справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ із спільної часткової власності.

У судовому засіданні представником ОСОБА_1 ОСОБА_4 подано зустрічний позов про визнання недійсним договору дарування ? частини житлового будинку, визнання дійсним правочину щодо розподілу спільного майна подружжя, скасування відомостей державного реєстру речових прав.

Позивач та його представник заперечували щодо прийняття до провадження зустрічної позовної заяви, оскільки вони не взаємоповязані.

Суд, заслухавши думки сторін, дослідивши зустрічні позовні вимоги, дійшов до наступного висновку.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України у п. 15 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» судам слід мати на увазі, що оскільки від належного вирішення питання про прийняття зустрічного позову, позову третьої особи із самостійними вимогами та об'єднання і роз'єднання позовів залежить своєчасний і правильний розгляд заявлених вимог, то ці процесуальні дії необхідно провадити у точній відповідності з правилами, встановленими статтями 123 - 126 ЦПК України.

Відповідно до ч.ч. 1 та 2 ст. 123 ЦПК України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Предметом первісного позову є поділ будинку між співвласниками.

Тоді, як предметом зустрічного позову є визнання правочину недійсним, визнання правочину дійсним, який випливає з поділу майна подружжя. Дані позовні вимоги передбачають деякі процесуальні відмінності в їх розгляді, а також різні способи доказування.

З огляду на викладене, оскільки зустрічні позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування ? частини житлового будинку, визнання дійсним правочину щодо розподілу спільного майна подружжя, скасування відомостей державного реєстру речових прав, не є однорідними з позовними вимогами ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про виділ із спільної часткової власності, вирішення одних вимог не залежить від вирішення інших і їх спільний розгляд є недоцільним, то правових підстав для прийняття зустрічного позову ОСОБА_1 немає

Керуючись ст.ст. 123 та 210 ЦПК України, -

у х в а л и в:

Відмовити у прийнятті зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання недійсним договору дарування, визнання дійсним правочину щодо розподілу спільного майна подружжя, скасування відомостей державного реєстру речових прав.

Зустрічну позовну заяву повернути представнику ОСОБА_1 та розяснити, що ОСОБА_1 має право звернутися до суду зі своїми вимогами з додержанням загальних правил щодо предявлення позову.

Ухвала набирає законної сили після її проголошення та оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя Г.М.Лебідь-Гавенко