Справа № 236/1833/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"27" червня 2017 р. м. Лиман

Суддя Краснолиманського міського суду Донецької області, ОСОБА_1. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поновлення строку позовної давності, про визнання майна спільним майном подружжя, про поділ майна, про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення,

ВСТАНОВИЛА:

26.06.2017 до Краснолиманського міського суду Донецької області надійшла заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поновлення строку позовної давності, про визнання майна спільним майном подружжя, про поділ майна, про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення.

При вирішенні питання про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі суддя перевіряє відповідності поданої заяви вимогам закону щодо форми та змісту.

Позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119, 120 ЦПК України.

Частина 2 статті 119 ЦПК України передбачає, що позовна заява повинна містити:

1)найменування суду, до якого подається заява;

ім*я (найменування) позивача і відповідача, а також ім*я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв*язку, якщо такі відомі;

зміст позовних вимог;

ціна позову щодо вимог майнового характеру;

виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги;

зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

До заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Відповідно до частини 4 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Заява позивача подана з порушенням ст. 119 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту позовної заяви в ній об*єднані вимоги як майнового, так і немайнового характеру.

Згідно частини 3 статті 9 Закону України Про судовий збір кошти судового збору спрямовуються на забезпечення здійснення судочинства та функціонування органів судової влади. Судовий збір є джерелом фінансового забезпечення судової системи із цільовим його спрямуванням виключно на потреби судочинства.

Статтею 13 Конституції України передбачено, що держава забезпечує фінансування та належні умови функціонування судів і діяльності суддів.

Основу справедливого і неупередженого правосуддя складає важливість сплати судового збору, як елементу забезпечення незалежності судової влади.

Як вбачається зі змісту заяви, та наданих до неї матеріалів, заявник звернувся до суду з кількома самостійними вимогами, а саме:

поновлення строку позовної давності;

визнання майна спільним майном подружжя;

поділ майна;

усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення.

Відповідно до п.п. 10, 12 Постанови Вищого спеціалізованого суду України № 10 від 17.10.2014 Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справахподані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору. За подання додаткових заяв, у яких збільшується розмір позовних вимог, недоплачена сума судового збору також підлягає сплаті. У випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Розмір судового збору за подання позовної заяви майнового характеру визначається з урахуванням вартості спірного майна.

До матеріалів позовної заяви не надано доказів вартості спірного майна.

Крім того, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачу чиняться перешкоди у здійсненні права власності (користування) житловим приміщенням, але доказів, які б підтверджували вимоги щодо здійснення їй таких перешкод до позовної заяви не надано.

Враховуючи вищенаведене, керуючись ст. 119-120 ЦПК України, позовна заява ОСОБА_2 підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИЛА:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поновлення строку позовної давності, про визнання майна спільним майном подружжя, про поділ майна, про усунення перешкод у здійсненні права власності шляхом вселення - залишити без руху.

Надати ОСОБА_2 строк для усунення зазначених недоліків до 05.07.2017, інакше заява буде вважатися неподаною та буде їй повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: