Справа № 645/2990/17
Провадження № 2/645/1828/17
20 вересня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Горпинич О.В.
за участю секретаря судового засідання Погрібняк А.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Харкові в порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом.
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що 17 грудня 2010 року у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції зареєструвала шлюб з ОСОБА_2 Від подружнього життя з відповідачем сторони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною розірвання шлюбу з ОСОБА_2 є відсутність взаєморозуміння. На даний час ведення спільного господарства та сумісне проживання з відповідачем припинено.
Посилаючись на вказані обставини, позивач просила розірвати шлюб, укладений з відповідачем.
ОСОБА_1, належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду надала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення по справі не заперечувала, після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Явтушенко».
ОСОБА_2, який належним чином повідомлялася про час та місце розгляду справи, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи, однак в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив. Документів про поважність причин неявки до суду, заяви про розгляд справи за його відсутності та письмових заперечень проти позову не надав. Згідно ч. 3 ст. 27 ЦПК України відповідач зобовязаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобовязує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом предявленого до нього позову. Відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про його небажання захищати свої процесуальні права.
У звязку з тим, що розгляд справи відбувався за відсутності сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Враховуючи умови ст. 224 ЦПК України, судом, за згодою позивача, розглянуто справу в заочному порядку.
Суд, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до висновку про задоволення позову з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, який зареєстровано 17 грудня 2010 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, про що складено відповідний актовий запис № 2499.
Від подружнього життя сторони мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Встановлено, що сторони не підтримують шлюбні відносини, мешкають окремо.
Спільне господарство не ведуть, майновий спір відсутній.
Дитина після розірвання шлюбу залишиться мешкати з матірю ОСОБА_1
Відповідно до ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
За змістом ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.
З огляду на наведене, суд дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 197, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 17 грудня 2010 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по м. Харкову Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 2499 - розірвати.
Після розірвання шлюбу ОСОБА_1залишити прізвище «Явтушенко».
Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.
Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя -