Провадження № 2/761/178/2017
31 травня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Рибака М.А.,
за участю секретаря Яриновської Є.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду міста Києва в залі судових засідань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири -
В червні 2015 року ОСОБА_1 (далі по тексту - позивач) звернулась до Шевченківського районного суду міста Києва із позовом до ОСОБА_3 (далі по тексту - відповідач) про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири.
Позовні вимоги мотивовані тим, що позивач є власником квартири АДРЕСА_1. ОСОБА_3 проживає поверхом вище у квартирі АДРЕСА_2, а 01.10.2014 року квартиру позивача було затоплено з його квартири, що підтверджено актом ВОП «Лук'янівка» ТОВ «Житлосервіс» від 06.10.2014 року.
Внаслідок залиття квартира позивача зазнала пошкоджень стелі та шпалер в кімнаті, коридорі, кухні та санвузлі.
В процесі розгляду справи, в порядку ст. 33 ЦПК України судом було здійснено заміну неналежного відповідача на ОСОБА_2, оскільки вона є власницею квартири, з якої було здійснено залиття.
24.10.2016 року матеріали справи були передані для розгляду судді Рибаку М.А. у зв'язку із звільненням з посади судді ОСОБА_4
В судовому засіданні позивач позов підтримала та просила суд про його задоволення з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог від 23.03.2017 року.
Відповідач в судове засідання не з'явилася, про день, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, а тому за згоди позивача, суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи.
Відповідно до ст. 224 ЦПК України суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних матеріалів за згодою позивача. Позивач не заперечував проти заочного розгляду справи в судовому засіданні.
Суд, заслухавши пояснення позивача, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи із наступного.
У відповідності з ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.
Доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи (ч. 1 ст. 57 ЦПК України).
Частиною 2 ст. 59 ЦПК України передбачено, що обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.
За змістом ч. 4 ст. 60 ЦПК України доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, що 06.10.2014 року та 10.07.2015 року, відбулося залиття квартири АДРЕСА_1, яка належить позивачу.
Відповідно до Акту від 06.10.2014 року, складеного працівниками ВОП «Лук'янівка» ТОВ «Житлосервіс» встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з квартири АДРЕСА_2. При цьому зафіксовано ушкодження стелі та стін в санвузлі, кухні, коридорі та кімнаті квартири № 61 (а.с. 135).
Згідно із актом про залиття від 10.07.2015 року, складеним працівниками ВОП «Лук'янівка» ТОВ «Комфортна вежа» встановлено, що залиття квартири АДРЕСА_1 сталося з квартири АДРЕСА_2. Квартира позивача зазнала ушкоджень стелі, стін, а також підлоги (а.с. 136).
Згідно із інформацією Київського міського бюро технічної інвентаризації від 30.06.2016 року, квартира АДРЕСА_2 на праві власності зареєстрована за ОСОБА_2 (а.с. 125).
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим права фізичної або юридичної особи, а також шкода задана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Разом із тим, відповідачем не доведеного того, що шкоду квартирі позивача було завдано не з її вини.
За змістом ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі.
Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Щодо позовних вимог в частині стягнення з відповідача 1500,00 грн. витрат на проведення експертного будівельно-технічного дослідження та 3500,00 грн. витрат на правову допомогу слід зазначити наступне.
Так, оскільки позивачем було самостійно сплачено вартість експертного дослідження в сумі 1500,00 грн. (а.с. 209) для доведення обставин, на які вона посилалась як на підставу своїх вимог в порядку ст. 10 ЦПК України, суд вбачає підстави для задоволення позовних вимог в цій частині.
В частині стягнення витрат на правову допомогу суд виходить з наступного.
Відповідно до ст. 56 ЦПК України правову допомогу може надавати особа, яка є фахівцем у галузі права і за законом має право на надання правової допомоги. Особа, зазначена в частині першій цієї статті, має право: знайомитися з матеріалами справи, робити з них витяги, знімати копії долучених до справи документів, бути присутнім у судовому засіданні. Особа, яка має право на надання правової допомоги, допускається ухвалою суду за заявою особи, яка бере участь у справі.
Згідно із ч. 1 та 2 ст. 84 ЦПК України витрати, пов'язані з оплатою правової допомоги адвоката або іншого фахівця в галузі права, несуть сторони, крім випадків надання безоплатної правової допомоги. Граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу встановлюється законом.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про граничний розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних та адміністративних справах» розмір компенсації витрат на правову допомогу у цивільних справах, в яких така компенсація виплачується стороні, на користь якої ухвалено судове рішення, іншою стороною, а в адміністративних справах - суб'єктом владних повноважень, не може перевищувати 40 відсотків встановленої законом мінімальної заробітної плати у місячному розмірі за годину участі особи, яка надавала правову допомогу, у судовому засіданні, під час вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням та під час ознайомлення з матеріалами справи в суді, що визначається у відповідному судовому рішенні.
Із матеріалів справи вбачається, що позивачем було здійснено оплату послуг з надання правової допомоги в сумі 3500,00 грн. (а.с. 212, 216), а тому позовні вимоги в цій частині також підлягають задоволенню.
За таких обставин суд приходить до висновку про задоволення позову в повному обсязі.
Відповідно до ст. 88 Цивільного процесуального кодексу України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 285,00 грн.
Керуючись ст. ст. 10, 11, 57, 60, 79, 88, 169, 179, 208, 209, 212 - 215, 218, 294 ЦПК України; ст.ст. 23, 1166, 1167, 1192 ЦК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальної шкоди, завданої залиттям квартири - задовольнити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку. У цьому разі строк, протягом якого розглядалася заява, не включається до строку на апеляційне оскарження рішення.
Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ М.А. РИБАК