АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
№22ц/796/9127/17 Головуючий у 1 інстанції - Трусова Т.О.
Унікальний №753/9785/17-ц Доповідач - Панченко М.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30 серпня 2017 року м.Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого - Панченка М.М.

суддів - Волошиної В.М., Слюсар Т.А.

при секретарі - Крічфалуши С.С.

вивчивши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 червня 2017 року про відмову у відкритті провадження за заявою ОСОБА_2, третя особа - Шістнадцята Київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту, що має юридичне значення,-

В С Т А Н О В И Л А:

У травні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з заявою, в якій просила встановити факт, що ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року та був чоловіком заявника, прийняв спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_4, до складу якої увійшло право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП ім. Давиденка в с. Ганнівка Носівського району Чернігівської області, розміром 4,32 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі(на місцевості).

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 23 червня 2017 року у відкритті провадження відмовлено з тих підстав, що в даному зверненні заявника має місце спір про право.

В апеляційній скарзі представник заявника просить зазначену ухвалу скасувати, а справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції, посилаючись на порушення судом норм процесуального права, у зв'язку з відсутністю в даному випадку спору про право.

Колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу належить задовольнити частково, а питання відкриття провадження у справі передати на новий розгляд до суду першої інстанції, з таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, 23.02.1999 року померла ОСОБА_4, яка на підставі сертифікату на право на земельну частку(пай) серії НОМЕР_1 мала право на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП ім. Давиденка в с. Ганнівка Носівського району Чернігівської області, розміром 4,32 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі(на місцевості).

Згідно заповіту, складеного померлою, остання заповіла усе своє майно, а також усе те, на що за законом вона матиме право на момент своєї смерті, своєму племіннику - ОСОБА_3.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 помер, не отримавши свідоцтво про право на спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_4.

Заявник, вважаючи, що її покійний чоловік вступив в управління зазначеним спадковим майном, що в силу положень ЦК УРСР в редакції, чинній на момент смерті ОСОБА_4, вважалося прийняттям спадщини, просить встановити відповідний факт з метою подальшого отримання свідоцтва про право спадщину на земельну частку (пай) у землі, яка перебуває у колективній власності КСП ім. Давиденка в с. Ганнівка Носівського району Чернігівської області, розміром 4,32 га в умовних кадастрових гектарах без визначення меж цієї частки в натурі(на місцевості).

Відмовляючи у відкритті провадження за заявою ОСОБА_2, суд першої інстанції виходив з того, що в даному випадку наявний спір про право.

Проте, колегія суддів з таким висновком погодитися не може, з наступних підстав.

Як встановлено ч. 1 ст. 234 ЦПК України окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Частиною 1 ст. 256 ЦПК України встановлено перелік юридичних фактів, які підлягають встановленню в порядку окремого провадження.

Разом з тим, згідно ч. 2 ст. 256 ЦПК України, У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Відповідно до ч.4 ст.256 ЦПК України суд відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо з заяви про встановлення факту, що має юридичне значення вбачається спір про право, а якщо спір про право буде виявлений під час розгляду справи,- залишає заяву без розгляду.

Колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що в даному випадку відсутній спір про право, оскільки заявник не заявляє будь-яких вимог щодо відповідного майна, зокрема, не просить визнати за нею право власності на пай у порядку спадкування.

З матеріалів справи не слідує, що будь-які особи оспорюють або не визнають факт прийняття ОСОБА_3 спадщини після смерті ОСОБА_4.

Разом з тим, зазначений факт не підтверджений документально, а заявник позбавлена можливості оформити свідоцтво про право на спадщину на відповідне майно, у зв'язку з чим остання звернулася до суду з метою встановлення факту в порядку окремого провадження та просила встановити факт виконання ОСОБА_3 вимог п. 1 ч. 1 ст. 549 ЦК УРСР.

При цьому, колегія не може погодитися з висновком суду першої інстанції щодо того, що в даному випадку має місце спір про право власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, оскільки ОСОБА_3 є єдиним спадкоємцем ОСОБА_4 згідно заповіту, складеного останнього.

Таким чином, судом першої інстанції передчасно та без належного з'ясування усіх обставин справи зроблено висновок про наявність спору про право, чим порушено процесуальний порядок вирішення питання відкриття провадження у даній справі.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.312 ЦПК України розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

Керуючись ст.ст.307,312 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1, який діє за дорученням ОСОБА_2, задовольнити частково.

Скасувати ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 23 червня 2017 року, а питання відкриття провадження у справі передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий: Судді: