Справа №503/1563/16-ц
У Х В А Л А

іменем України

15.06.2017 року м. Кодима, Одеської області

Кодимський районний суд Одеської області в складі:

головуючого-судді Гури А.І.

при секретарі Поліковській О.І.,

особи, які приймають участь у справі: позивач ОСОБА_1,

відповідач ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Кодимі, Одеської області заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Кодимського районного суду Одеської області від 10 лютого 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків та стягнення моральної шкоди, спричинених внаслідок ДТП,

В С Т А Н О В И В:

Заявник ОСОБА_2, 04 травня 2017 року, звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення Кодимського районного суду Одеської області від 10 лютого 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків та стягнення моральної шкоди, спричинених внаслідок ДТП.

В заяві ОСОБА_2, посилається на те, що жодної судової повістки він не отримував, а тому в судові засідання не зявлявся. Просить скасувати заочне рішення та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

В судове засідання заявник не зявився , надавши заяву про розгляд справи за його відсутності.

Позивач в судове засідання не зявився, надавши заяву про розгляд справи за його відсутності.

Згідно частини 2 статті 158 ЦПК України особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

Згідно ч.2 ст. 197 ЦПК України (неявка в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі) фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши заяву відповідача та додані до неї матеріали суд прийшов до висовку, що підстав для перегляду заочного рішення немає з наступних причин

Частиною першою статті 232 ЦПК України передбачено, що заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для вирішення справи.

Використання законодавцем в конструкції статті сполучника «і» дозволяє суду зробити висновок, що для скасування заочного рішення необхідно не лише встановити поважність причин неявки відповідача в судове засідання, в якому було ухвалене заочне рішення, а й те, щоб його аргументи щодо обставин справи впливали на правильне її вирішення. Лише за сукупності цих двох умов можна говорити про наявність підстав для скасування заочного рішення і призначення справи для розгляду в загальному порядку.

Матеріалів, що спростовували б висновки і водночас підтверджували вимоги, викладені у заяві, що викладені в заочному рішенні Кодимського районного суду від 10 лютого 2017 року ОСОБА_2 суду не надав.

Як убачається з матеріалів справи, відповідач належним чином повідомлявся про дні, час та місце судового розгляду справи (повідомлення про вручення повісток), але в засідання не зявлявся, а тому його твердження про те, що він не отримував повісток безпідставні.

З огляду на викладене, суд приходить до висновку залишити заяву без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 231 ч.3 п.1 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення Кодимського районного суду Одеської області від 10 лютого 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування матеріальних збитків та стягнення моральної шкоди, спричинених внаслідок ДТП, залишити без задоволення.

Ухвала суду оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому законом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя А.І.Гура