overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження №: 2-н/752/463/17
У Х В А Л А

01 червня 2017 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів, ПАТ «Київенерго» просить видати судовий наказ про стягнення боргу на підставі акта про порушення № 43321.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: наявність обґрунтованого на підставі закону закону заперечень або існування конкретних доказів ( в даному випадку акту про порушення) дійсно свідчить про виникнення спору про право, а тому така вимога при наявності заперечень з боку боржника має розглядатися у загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва.

Суддя А.Новак
Провадження №: 2-н/752/520/17
У Х В А Л А

09 червня 2017 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів ДП «КиївГазЕнерджи» просить видати судовий наказ про стягнення заборгованості за спожитий природний газ, інфляційну складову та 3 % річних.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: наявність обґрунтованого на підставі закону закону заперечень або існування конкретних доказів ( в даному випадку розмір інфляційної складової та 3 % річних) дійсно свідчить про виникнення спору про право, а тому така вимога при наявності заперечень з боку боржника має розглядатися у загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у прийнятті заяви Дочірнього підприємства «КиївГазЕнерджи» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва.

Суддя А.Новак
Провадження №: 2-н/752/466/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2017 року суддя Голосіївського районного суду м. Києва Новак А.В., вивчивши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН,-

в с т а н о в и в :

представник заявника звернувся до Голосіївського районного суду м. Києва із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1. заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН.

Розглянувши заяву та подані до неї документи, суд приходить до висновку, що у прийнятті заяви про видачу судового наказу необхідно відмовити, виходячи з наступного.

Наказне провадження це особливий вид цивільного процесу, спрямований на вирішення без спірних прав осіб шляхом видачі судового наказу.

Відповідно до п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.12.2011 року № 14 «Про практику розгляду цивільних і кримінальних справ», якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення (пункт 3 частини першої статті 96 ЦПК), судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги.

Як вбачається з поданої заяви та доданих до неї документів, ПАТ «Київенерго» просить видати судовий наказ про стягнення боргу на підставі акта про порушення № 21032.

З огляду на викладене, в даному випадку вбачається спір про право, а саме: наявність обґрунтованого на підставі закону закону заперечень або існування конкретних доказів ( в даному випадку акту про порушення) дійсно свідчить про виникнення спору про право, а тому така вимога при наявності заперечень з боку боржника має розглядатися у загальному порядку.

Відповідно до ч. 3 п. 2 ст. 100 ЦПК України суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, у разі якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Відповідно до ч.2 ст. 101 ЦПК України відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Керуючись ст.ст. 96,100, 101 ЦПК України, суд, -

ухвалив:

у прийнятті заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН - відмовити.

Копію ухвали та заяву надіслати заявнику разом з доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу, яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Голосіївський районний суд міста Києва.

Суддя А.Новак
Номер провадження 2/754/3955/17
Справа №754/4646/17
РІШЕННЯ

Іменем України

09 червня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

при секретарі - Полярній М.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що її з відповідачем подружнє життя не склалось, через те, що вони різні люди за характерами, у них різні погляди на проблеми сім'ї та побуту, ведення господарства, виховання дитини.

Проживають окремо, сімейно-шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, пояснила, що примирення з відповідачем буде суперечити її інтересам, а тому є неможливим, просила розірвати їхній шлюб, оскільки він носить лише формальний характер.

В судовому засіданні відповідач позов визнав, не заперечував проти розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вислухавши пояснення сторін, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, подружжя перебуває в шлюбі зареєстрованому 08 серпня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 951 (а.с. 6).

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 7).

Шлюбні відносини між подружжям не склались, через несумісність характерів, різні погляди на шлюб та сім'ю, ведення господарства, на момент розгляду справи в суді спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 62, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 08 серпня 2009 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 951 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 640 грн. 00 коп..

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення.

Суддя:
Номер провадження 2/754/4166/17
Справа №754/5410/17
РІШЕННЯ

Іменем України

09 червня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

при секретарі - Полярній М.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що її з відповідачем подружнє життя не склалось, через те, що вони різні люди за характерами, у них різні погляди на проблеми сім'ї та побуту, ведення господарства, виховання дитини.

З березня 2017 року проживають окремо, сімейно-шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач в судовому засіданні підтримала позовні вимоги, пояснила, що примирення з відповідачем буде суперечити її інтересам, а тому є неможливим, просила розірвати їхній шлюб, оскільки він носить лише формальний характер.

В судовому засіданні відповідач позов визнав, не заперечував проти розірвання шлюбу.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вислухавши пояснення сторін, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, подружжя перебуває в шлюбі зареєстрованому 31 серпня 2012 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 1361 (а.с. 8).

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 9).

Шлюбні відносини між подружжям не склались, через несумісність характерів, різні погляди на шлюб та сім'ю, ведення господарства, на момент розгляду справи в суді спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 62, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 31 серпня 2012 року Лівобережним відділом державної реєстрації шлюбів міста Києва з державним Центром розвитку сім'ї, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 1361 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 640 грн. 00 коп..

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення.

Суддя:
печерський районний суд міста києва
Судовий наказ
19 квітня 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Москаленко К.О., розглянувши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, дійшов висновку про наявність підстав для видачі судового наказу.
Керуючись ст.ст. 96, 102, 103 ЦПК України, -
Боржник має право у разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування до Печерського районного суду м. Києва.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: К.О. Москаленко
Місце печатки суду
Згідно зі ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання. Якщо суд за результатами розгляду заяви про скасування судового наказу прийняв ухвалу про залишення такої заяви без задоволення або змінив судовий наказ, то судовий наказ чи змінений судовий наказ набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судовий наказ чи змінений судовий наказ, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом 3 років з моменту набрання ним законної сили.
Судовий наказ набрав чинності «_____»___________________20___року.
Судовий наказ виданий «_____»___________________20___року.
Суддя: К.О. Москаленко
Місце печатки суду
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки_____________________________________________________________
_________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________
_________________________________________________________________________
Справа № 758/8534/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 травня 2017 року Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Супрун Г. Б. ,

при секретарі - Прокопенко М. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконання, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до Подільського районного суду м. Києва із позовому, в якому просить визнати таким, що не підлягає виконанню виконавчий напис приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського В.А. №10068 від 03.05.2016 року.

Позивач та його представники ОСОБА_3, ОСОБА_4 повторно не з'явились в судові засідання, призначені на 05.04.2017 року та на 31.05.2017 року, були завчасно належно повідомлені про день та час розгляду справи, що підтверджується розпискою представника ОСОБА_3 та зворотніми рекомендованими повідомленнями про вручення поштового віправлення (а.с. 59, 66).

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд залишає заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, і якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України повинні враховуватись у системному зв»язку із положеннями статті 169 цього Кодексу, згідно яких суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин.

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності/неповажності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду (другій підряд). При цьому заяви про розгляд справи за відсутності представника чи за відсутності позивача до суду не надійшло. Ні позивач, ні представники в судові засідання не з»явились.

Враховуючи зазначене, а також те, що від позивача не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, і поважність причин повторної неявки судом не з'ясовується, тому суд залишає позовну заяву без розгляду.

Позивач не позбавлений права повторного звернення до суду після усунення умов, що стали підставою для залишення заяви без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 207, 293 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Кредитні ініціативи», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Чуловського Володимира Анатолійовича про визнання виконавчого напису таким, що не підлягає виконання - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СуддяГ. Б. Супрун
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

17 квітня 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Москаленко К.О., розглянувши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із вказаною заявою про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Заява подана і оформлена у порядку, передбаченому ст.ст. 95 - 99 ЦПК України.

Підстав для відмови у відкритті провадження у справі або для повернення заяви з наданих суду матеріалів не вбачається.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 95 - 100, 210, 293 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В:

Відкрити провадження у справі наказного провадження за заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за житлово-комунальні послуги.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.О. Москаленко