Справа № 645/4557/16-ц
Провадження № 2/645/338/17
ЗАОЧНЕ Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 травня 2017 року м. Харків
Фрунзенський районний суд м.Харкова у складі:
Головуючого судді - Шарко О.П.
секретаря судових засідань - ОСОБА_1,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду у м.Харкові в порядку заочного розгляду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Житлово-кооперативне об'єднання «Еліт-простор» про визнання права власності в порядку спадкування на 1/3 частину кооперативної квартири,
Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Житлово-кооперативне об'єднання «Еліт-простор», в якому просить суд визнати за ним право власності в порядку спадкування на 1/3 частину кооперативної двокімнатної квартири АДРЕСА_1, зареєстрованої за ОСОБА_3, на підставі рішення Фрунзенського районного суду м.Харкова від 3 березня 2014 року, яке на цей час скасовано рішенням апеляційного суду Харківської області від 17 квітня 2014 року.
В обґрунтування позову позивач зазначав, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер його син - ОСОБА_5, який постійно мешкав та був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1. Після його смерті залишилися спадщина, яка складається з кооперативної квартири АДРЕСА_1. Її син - ОСОБА_5 був власником зазначеної квартири на підставі рішення виконавчому комітету Фрунзенської районної ради народних депутатів №119/2 від 15 квітня 1991 року, яким затверджено рішення зборів уповноважених ЖБК «Простор-17», протокол №4 від 16.02.1991 року про виключення з членів кооперативу ОСОБА_6 та про прийом до членів кооперативу її сина ОСОБА_5 і передачі йому паєнакопичення по зазначеній квартирі, на вказану кооперативну квартиру пайовий внесок сплачено у повному обсязі. Спадщину після сина, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року він прийняв, подавши до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак, йому повідомили що він не може оформити спадщину на частину кооперативної квартири, тому що спадкоємець за життя не встиг отримати свідоцтво про право власності на житло. Крім позивача, спадкоємицями першої черги є мати померлого - ОСОБА_3 та дочка спадкодавця ОСОБА_4, відповідачі у справі, інших спадкоємців не має.
У судове засідання позивач не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, надав суду заяву в якій просив суд розглянути справу у його відсутність, позовні вимоги підтримав у повному обсязі, просив їх задовольнити.
Відповідачі ОСОБА_3, ОСОБА_4 у судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомли.
Представник третьої особи - ЖКО «Еліт-простор» у судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся заздалегідь і належним чином, причини неявки суду не повідомив.
Відповідачі у судове засідання не з'явилися, причини неявки суду не повідомили, були повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду справи. Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи , які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.
Таким чином, суд вважає, що відповідачі не з'явилися в судове засідання без поважних причин, причину неявки суду не повідомили, про час і місце судового засідання були повідомлені належним чином.
Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій та статус суддів " від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи, що розгляд справи відбувається у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Суд, дослідивши надані сторонами докази у їх сукупності, вважає позов таким, що підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін.
Даний принцип полягає у змагальній формі ініціативи та активності осіб, які беруть участь у справі.
Принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин даної справи. Стороні зобов'язані визначити коло фактів, на які вони можуть посилатися як на підставу своїх вимог і заперечень, і довести обставини, якими вони обґрунтовують ці вимоги й заперечення, як того вимагають положення ст. 60 ЦПК України, за якими доказуванню підлягають обставиш які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, яг беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Відповідно до ст. ст. 11, 27, 60 ЦПК України, суд розглядає справу в межах заявлених позовних вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, особа яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд, зобов`язана надати усі наявні у неї докази та довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких виникає спір.
У ході судового розгляду встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_5, про що 6 квітня 2013 року зроблено відповідний запис №4914 (свідоцтво про смерть серія НОМЕР_2)
Після його смерті відкрилася спадщина на квартиру АДРЕСА_1
Спадкоємцями першої черги є донька ОСОБА_5 - ОСОБА_4 та його батьки - ОСОБА_2 та ОСОБА_3
Рішенням апеляційного суду Харківської області від 17 квітня 2014 року, яке ухвалено між тими ж сторонами та набрало законної, відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_3 про визнання права власності на кооперативну квартиру, встановлено, що спірна кооперативна квартира АДРЕСА_2, після затвердження рішенням виконавчого комітету Фрунзенської районної ради народних депутатів №119/2 від 15 квітня 1991 року рішення зборів уповноважених ЖБК «Простор-17», проткол №4 від 16.02.1991 року про виключення з членів кооперативу її сина ОСОБА_5 і передачі йому паєнакопичення по вищевказаній квартирі стала власністю ОСОБА_5

Рішенням Фрунзенського районного суду м.Харкова від 24 липня 2014 року визнано за ОСОБА_4 право власності в порядку спадкування за законом на 1/3 частину кооперативної квартири АДРЕСА_3, після смерті ОСОБА_5.

Позивач ОСОБА_2 на підставі частини 3 ст. 1268 ЦК України спадщину в установленому законом порядку прийняв, оскільки з метою оформлення права власності на спадкове майно своєчасно звернулася до Дванадцятої Харківської державної нотаріальної контори, з копії спадкової справи вбачається, що після смерті ОСОБА_5 заведено спадкову справу №231/2013, яка містить заяви про прийняття спадщини матері спадкодавця ОСОБА_3, дочки ОСОБА_4 та батька ОСОБА_2, однак, в оформленні спадщини через Дванадцяту Харківську державну нотаріальну контору позивачу було відмовлено через відсутність документів, що підтверджують право власності померлого ОСОБА_5 на спірну квартиру.

Відповідно до ч.1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Згідно до ст.. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки.

Відповідно до вимог ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

У відповідності до п. 8 ПП ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» N 7 від 30.05.2008 року визначено, «...якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідна квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди».

п. З, 20, 23 зазначеної постанови також визначено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, яке визначаєтеся за правилами статті 29, частини другої статті 1221 ЦК. Спадкування за законом має здійснюватись почергово. За відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття всіма спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують спадкоємці відповідної черги. Зокрема, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Згідно Листа Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» від 16.05.2013 року: «У разі смерті члена житлово-будівельного, садівницького товариства, якщо спадкоємець вніс пайовий внесок, але свідоцтво про право власності не отримав, квартира в житлово-будівельному кооперативі та житловий будинок у садівницькому товаристві входять до складу спадщини».

Згідно з ч.2 ст.328 ЦК України - право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

За таких обставин, позовні вимоги в частині визнання права власності в порядку спадкування на 1/3 частину кооперативної двокімнатної квартири АДРЕСА_1, підлягають задоволенню, як підтверджені належними доказами, та такі, що ґрунтуються на нормах чинного законодавства, позовні вимоги в частині скасування реєстрації права власності на зазначену квартиру за ОСОБА_3, на підставі рішення Фрунзенського районного суду м.Харкова від 3 березня 2014 року, задоволенню не підлягають, оскільки на цей час зазначене рішення скасовано рішенням апеляційного суду Харківської області від 17 квітня 2014 року, у зв'язку з чим позовні вимоги в цій частині є безпідставними.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. , ст.ст. 384, 1258, 1261 ЦК України, 10; 11; 212-215, 224-229 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Житлово-кооперативне об'єднання «Еліт-простор» про визнання права власності в порядку спадкування на 1/3 частину кооперативної квартири - задовольнити частково.

Визнати за ОСОБА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності в порядку спадкування на 1/3 частину кооперативної двокімнатної квартири АДРЕСА_1,.

В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовити.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення суду може бути переглянути судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана до суду протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення .

Суддя Фрунзенського районного суду О. П. Шарко