Справа № 136/1075/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2017 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Стадника С.І.

секретаря судового засідання Марчук Н.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суд м. Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

14.02.2016 року померла мати позивача - ОСОБА_3, яка на випадок своєї смерті склала на ім'я ОСОБА_4 (раніше "Андрійченко") ОСОБА_5 особисте розпорядження (заповіт), яким заповіла земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,9900 гектарів (кадастровий номер :02:000:3264), що розташована на території Струтинської сільської ради Липовецького району Вінницької області, яка належала їй на підставі Державного акту серії ВН № 05995 від 08.04.2002 року про право приватної власності на землю.

До складу спадщини за законом увійшла земельна ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,9925 гектарів (кадастровий номер :02:000:3443), що розташована на території Струтинської сільської ради Липовецького району Вінницької області, яка належала ОСОБА_3 на підставі Державного акту серії ЯЖ № 756430 від 09.01.2009 року про право приватної власності на земельну ділянку.

В строк визначений частиною 1 статті 1270 ЦК України позивач спадщину не прийняла. Поважними причинами пропуску строку позивач вказує важку психологічну травму, оскільки після смерті сина ОСОБА_6 (помер 26.07.2015 року), на протязі шести місяців померла мати. Позивач вважає, що пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, у звязку з чим просить суд визначити їй додатковий місячний строк для подання заяви про прийняття спадщини. Крім цього позивач просить суд встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_3 (ІНФОРМАЦІЯ_1), яка приходиться їй матір'ю, оскільки в неї відсутні докази, які підтверджували б вказані обставини.

До суду позивач подала заяву про розгляд справи у її відсутність.

Вказану справу відповідач просив вирішити відповідно до закону.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд встановив, що 14.02.2016 року померла ОСОБА_3 (а.с. 12), яка на випадок своєї смерті склала на ім'я ОСОБА_4 (раніше "Андрійченко") ОСОБА_5 особисте розпорядження (заповіт, а.с. 44), яким заповіла земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,9900 гектарів (кадастровий номер :02:000:3264), що розташована на території Струтинської сільської ради Липовецького району Вінницької області, яка належала їй на підставі Державного акту серії ВН № 05995 від 08.04.2002 року про право приватної власності на землю.

До складу спадщини за законом увійшла земельна ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 3,9925 гектарів (кадастровий номер :02:000:3443), що розташована на території Струтинської сільської ради Липовецького району Вінницької області, яка належала ОСОБА_3 на підставі Державного акту серії ЯЖ № 756430 від 09.01.2009 року про право приватної власності на земельну ділянку.

З матеріалів Спадкової справи № 72/2016 слідує, що після смерті ОСОБА_3 спадщину в порядку, визначеному частиною 1 статті 1269 ЦК України прийняли ОСОБА_4 (за заповітом), а також ОСОБА_2 (за законом). Інших спадкоємців, які прийняли спадщину, судом не встановлено.

Факт родинних відносин позивача з ОСОБА_3 підтверджується відомостями вказаними в Свідоцтві про народження серії V-УР №0111870 від 14.08.1964 року ОСОБА_7 (а.с. 15), в якому її матір'ю записана ОСОБА_8, а батьком ОСОБА_9, а також даними з Свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-АМ №286945 від 27.12.1977 року (а.с. 37) в якому зазначено, що після розірвання шлюбу ОСОБА_8 відносила дошлюбне прізвище "Петрівська", що також підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про розірвання шлюбу № 6 від 10.08.2017 року.

Відповідно до статті 256 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту родинних відносин між фізичними особами, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.

Оскільки факт родинних відносин позивача із ОСОБА_3 підтверджується допустимими доказами, суд дійшов висновку про відсутність підстав для встановлення вказаного факту, при цьому судом враховано те, що вказана обставина не заперечується державним нотаріусом Липовецької державної нотаріальної контори, що слідує з листа від 17.05.2017 року (а.с. 16).

Позивач як спадкоємець першої черги набула право на прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 (матері), однак пропустив строк для її прийняття.

Згідно частин 1 статті 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч.1 ЦК).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст. 1272 ЦК).

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Причину пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини позивач вказує психологічну травму, оскільки після смерті сина, на протязі шести місяців померла мати, у звязку з чим в неї були проблеми зі здоровям.

Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі (стаття 11 ЦПК України).

Розподіл між сторонами тягаря доказування визначається предметом спору. За загальним правилом обов'язок (тягар) доказування певних обставин покладається на особу, яка посилається на ці обставини.

Стаття 129 Конституції України відносить до основних засад судочинства змагальність сторін, яка проявляється в тому, що як зазначається в частині 3 статті 10 ЦПК України, сторона повинна довести обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом..

Згідно пункту 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 18.12.2009 року "Про судове рішення у цивільній справі" рішення може бути обґрунтоване лише доказами, одержаними у визначеному законом порядку та дослідженими в тому судовому засіданні, в якому ухвалюється рішення.

Оскільки позивач не надала доказів, які дозволили б суду оцінити стан її здоровя в період визначений законом для прийняття спадщини (з дня смерті матері по 14.07.2016 року), суд вважає доводи позивача необґрунтованими.

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає неповажними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті матері, у зв'язку з чим в задоволенні позову слід відмовити за необґрунтованістю.

Керуючись ст. 10, 11, 57-60, 88, 212-215 ЦПК України, ст. 1220, 1268-1270, 1272, ЦК України, суд -

УХВАЛИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту родинних відносин та визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, - відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається апеляційному суду Вінницької області через Липовецький районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя С.І. Стадник