Справа № 310/3083/17
УХВАЛА

01 червня 2017 рокум. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Полянчук Б.І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: агентство нерухомості «Азовекспресс», приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Бердянського міськрайонного управління юстиції про визнання договору дарування удаваним правочином, переведення прав та обовязків покупця, скасування рішення, зобовязання здійснити дії,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, треті особи: агентство нерухомості «Азовекспресс», приватний нотаріус ОСОБА_4, Реєстраційна служба Бердянського міськрайонного управління юстиції про визнання договору дарування удаваним правочином, переведення прав та обовязків покупця, скасування рішення, зобовязання здійснити дії. Просив відстрочити сплату судового збору в звязку з відсутністю в нього спірного договору дарування або звіту про оцінку 3/20 частин спірного будинку, йому невідомі умови договору дарування, що унеможливлює визначити ціну позову та розрахувати розмір судового збору.

Стаття 8 ЗУ «Про судовий збір» передбачає, що враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Враховуючи майновий стан сторони, суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

ОСОБА_1 не надав суду доказів, які би свідчили про те, що неможливість сплатити судовий збір обумовлена його матеріальним станом. Підстави на які посилається позивач не передбачені законом для відстрочки сплати судового збору. За таких обставин відсутні підстави для застосування ст. 8 ЗУ «Про судовий збір» і відстрочення сплати судового збору до постановлення судового рішення.

Предявляючи позов, позивач зобовязаний внести на депозитний рахунок суду грошову суму, яку за договором повинен сплатити покупець, але ОСОБА_1 не зазначив докази, які підтверджують сплату вартості майна на депозитний рахунок суду, а заявив клопотання про відстрочення сплати цих грошових коштів. Діюче законодавство не передбачає можливості відстрочки сплати грошових коштів, які позивач повинен внести на депозитний рахунок суду, в рахунок грошових коштів, які за договором повинен сплатити покупець на користь продавця, а тому підстави для задоволення клопотання відсутні.

Звертаючись з позовом до суду ОСОБА_1 заявив три позовні вимоги немайнового характеру про визнання договору дарування удаваним правочином, скасування рішення, зобовязання здійснити дії, а також одну вимогу майнового характеру про переведення прав та обовязків покупця.

Згідно ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру судовий збір підлягає сплаті в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн.).

Частиною 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» передбачено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попереднього визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Звертаючись до суду позивач не зазначив ціну позову та не надав докази, які підтверджують дійсну вартість спірного майна на день звернення з позовом до суду, тому на підставі ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» позивачу попередньо необхідно встановити розмір судового збору в розмірі 8000 грн.

Крім того, за ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою судовий збір підлягає сплаті в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який на день звернення з позовом до суду складає 640 грн.

Відповідно до частини 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Позивач в одній позовній заяві обєднав три позовні вимоги немайнового характеру, тому загальний розмір судового збору з позовних вимог немайнового характер складає 1920 грн.

Таким чином, загальний розмір судового збору, який повинен сплатити позивач за позовними вимогами майнового та немайнового характеру складає 9 920 грн.

При зверненні з позовом до суду позивач сплатив 640 грн. судового збору, тому позивачу слід усунути недоліки позову шляхом сплати 9 280 грн. судового збору.

Крім того, виходячи з сенсу ст. ст. 30, 36 ЦПК України в якості третьої особи по справі може приймати участь фізична або юридична особа, а також держава. Позивачем зазначено в позовній заяві в якості третіх осіб Агентство нерухомості «Азовекспресс» та Реєстраційна служба Бердянського міськрайонного управління юстиції, але згідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань такі юридичні особи не існують.

Позивачем не викладено конкретно позовні вимоги, оскільки вимоги про визнання правочину удаваним не передбачено ч. 2 ст. 16 ЦК України, як спосіб захисту цивільних прав та інтересів.

ОСОБА_1 заявив позовні вимоги до реєстраційної служби Бердянського міськрайонного управління юстиції про скасуванні рішення та про зобовязання здійснити дії, але не врахував, що така юридична особа не існує. За таких обставин позивач не визначився хто повинен відповідати за цими позовними вимогами.

Позивачем не зазначено докази, які підтверджують укладення договору-купівлі продажу спірної частини домоволодіння, оскільки ст. 362 ЦК України передбачає, що тільки у разі продажу частки у праві спільної часткової власності з порушенням переважного права купівлі співвласник може предявити до суду позов про переведення на нього прав та обовязків покупця.

За таких обставин позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачу необхідно надати термін для виправлення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочку сплати судових витрат та грошових коштів, які позивач зобовязаний внести на депозитний рахунок суду відмовити.

Позовну заяву залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви на протязі пяти днів з дня отримання копії ухвали та розяснити, що в разі невиконання вимог цієї ухвали, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя