Справа № 194/584/17
Номер провадження 2/194/531/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 грудня 2017 року м.Тернівка

Тернівський міський суд Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Соколової Ю.І.

за участю секретаря судового засідання Клімової Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Тернівського міського суду Дніпропетровської області в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. В обгрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що з відповідачем перебувають у шлюбі, зареєстрованому 20 серпня 1993 року, про що відділом реєстрації актів цивільного стану в м. Тернівка Дніпропетровської області було зроблено актовий запис № 203. Розірвати шлюб з відповідачем через органи РАЦС не має можливості, через те, що відповідач у призначену дату 01 липня 2017 року, навмисно не з`явилася до відділу державної реєстрації актів цивільного стану для фактичного оформлення документів на розірвання шлюбу. Причиною звернення до суду є ті обставини, що протягом останніх трьох місяців сімейне життя між ними почало погіршуватися, що призвело до фактичного припинення між ними шлюбних відносин. Вказує, що кожен з них має протилежні погляди на шлюб та сім`ю, у звязку з чим, втратили один до одного почуття любові та поваги. Сторони проживають окремо, позивач проживає з іншою жінкою. У звязку з чим позивач вважає, що за таких обставин збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, що робить неможливим примирення з відповідачем, тому просить розірвати між ними шлюб та стягнути з відповідача на його користь суму сплаченого судового збору.

Позивач надав до суду письмову заяву, відповідно до якої позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить позов задовольнити, а також розглядати справу за його відсутності.

Відповідач надала до суду письмову заяву, згідно якої позовні вимоги в частині розірвання шлюбу визнає та не заперечує проти розірвання шлюбу між нею та ОСОБА_1, після розірвання шлюбу просить залишити за нею прізвище ОСОБА_1.

У звязку із неявкою в судове засідання всіх учасників судового процесу, які належним чином повідомлені про день та час розгляду справи та подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, згідно вимог ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою відео- та (або) звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається із матеріалів справи, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, був укладений шлюб, зареєстрований відділом запису актів громадянського стану м. Тернівка Дніпропетровської області 20 серпня 1993 року, актовий запис № 203, що підтверджується свідоцтвом про укладення шлюбу серії ІV-КИ № 374333, виданого 20 серпня 1993 року.

Позивач з березня 2017 року проживає з іншою жінкою, про що свідчить акт складений начальником ЖРЄУ 10 та сусідами, виданий КП «ТЖКП» від 01 вересня 2017 року (вих. № 980).

Шлюбні відносини між сторонами припинені, сторони спільного господарство не ведуть, проживають окремо, кожен з них має протилежні погляди на сім`ю. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, так як вважає, що збереження сімї неможливе, оскільки подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу буде суперечити інтересам сторін.

Головними мотивами, з яких суд визнав збереження сім`ї неможливим є ініціатива позивача, тобто звернення до суду з позовом про розірвання шлюбу, та обставини викладені у позовній заяві, а також відсутність у відповідача заперечень проти розірвання шлюбу.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 Загальної декларації ООН з прав людини, ст. 51 Конституції України, ч.1 ст. 24 Сімейного кодексу України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Згідно ч.1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд ухвалює рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму ВСУ «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» № 11 від 21 грудня 2007 року проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

У звязку з тим, що питання про розірвання шлюбу виникло з ініціативи позивача, оскільки останній почав проживати з іншою жінкою, суд дійшов висновку про залишення судового збору за позивачем.

На підставі викладеного, керуючись: ст. 51 Конституції України, ст.ст. 24, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України; ст.ст. 19, 77, 247, 265 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу- задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ІПН НОМЕР_1), який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 (ІПН НОМЕР_2), яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, б-р. ОСОБА_3АДРЕСА_1, зареєстрований відділом запису актів громадянського стану м. Тернівка Дніпропетровської області 20 серпня 1993 року, актовий запис № 203 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржене безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області або через Тернівський міський суд Дніпропетровської області шляхом подачі апеляційної скарги у тридцятиденний строк з дня складення повного судового рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Суддя Ю.І. Соколова