Справа №490/4463/16-ц 12.06.2017 12.06.2017 12.06.2017
Провадження №22-ц/784/1218/17
Справа №490/4463/16 -ц
Провадження № 22Ц -784/1218/ 17р. Головуючий першої інстанції: Гуденко О.А.
Категорія - 24 Доповідач апеляційного суду: ОСОБА_1
У Х В А Л А

Іменем України

12 червня 2017 р. м. Миколаїв

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Миколаївської області в складі:

головуючого: Галущенка О.І.

суддів: Лисенка П.П.

ОСОБА_2

із секретарем

судового засідання: ОСОБА_3

з участю -

відповідача - ОСОБА_4

представників:

позивача - ОСОБА_5

відповідача - ОСОБА_6

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за

апеляційною скаргою

Публічного акціонерного товариства Миколаївобленерго (далі ПАТ «Миколаївобленерго», або Постачальник) на рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 14.03.2017 р., ухвалене за

позовом

ПАТ «Миколаївобленерго» до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих порушенням правил користування електроенергією,

встановила:

04.05.2016 р. р. Постачальник звернувся з позовом до ОСОБА_4 про відшкодування збитків, завданих порушенням правил користування електроенергією для населення.

Позивач зазначав, що 24.10.2013 р. працівниками філії ПАТ Миколаївобленерго м. Миколаєва зафіксовано порушення відповідачем п. 42 Правил користування електроенергією для населення ( далі- ПКЕЕн), яке полягає в самовільному підключенні електроустановок та електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, після припинення електропостачання відкритою електропроводкою, поза засобом обліку, що можливо виявити підчас проведення контрольного огляду приладу обліку.

По даному факту складено акт № Д 5295 від 24.10.2013 р. яким, відповідно до вимог п. 53 ПКЕЕн зафіксовано факт порушення ПКЕЕн, а комісією відповідно пунктів. 2.7, 3.1, 3.3, 3.5 ОСОБА_7, згідно з протоколом від 17.09.2015 р. визначено розмір завданих збитків на суму 3864 грн. 42 коп. за період безоблікового споживання тривалістю шість місяців, тобто з 24.04.2013р.

Посилаючись на ці обставини Постачальник просив про відшкодування збитків за цим порушенням, у розмірі визначеному наданим розрахунком.

Рішенням Центрального районного суду м. Миколаєва від 14.03.2017 р. ухвалено про відмову у задоволенні вимог Постачальника.

В апеляційній скарзі позивач ставить питання про скасування рішення і ухвалення нового про задоволення позову, з посиланням на порушення судом норм процесуального права щодо оцінки доказів, що призвело до неправильного вирішення справи.

Апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.ст. 57- 60 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень.

Доказами у справі є будь-які фактичні дані на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги чи заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для справи. Докази мають відповідати вимогам належності та допустимості.

Відносини з постачання електроенергії та користування нею врегульовані Законом України «Про електроенергетику» ( далі- Закон), Правилами користування електроенергією (затверджені постановою Національної комісісї з питань регулювання електроенергетики України №28 від 31.07.1996 р. з наступними змінами, в редакції постанови № 105 від 04.02.2010 р., далі - Правила) та Правилами користування електроенергією для населення ( затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 26.07 1999 р. № 1357 з наступними змінами в ред. постанови КМУ № 591 від 23.08.2016, далі ПКЕЕн)

Для визначення розміру збитків, завданих порушенням ПКЕЕн підлягає застосуванню ОСОБА_7 визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕн ( затверджена постановою Національною комісією регулювання електроенергетики № 562 від 04.05.2006 р. з наступними змінами в редакції постанови №1338 від 14.10.2010 р., далі - ОСОБА_7)

Згідно з приписами ст. 11, 526 ЦК України зобовязання виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що цими актами не передбачені, але за аналогією породжують цивільні права та обовязки.

Зобовязання мають виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.

Правопорушеннями в електроенергетиці є:

порушення вимог нормативно-правових актів, нормативно-технічних документів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах;

крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку.

Абзацем 20 ст. 1 Закону визначено, що споживачами енергії являються суб'єкти господарської діяльності та фізичні особи, що використовують енергію для власних потреб на підставі договору про її продаж та купівлю.

Пунктом 1.2 Правил (абзаци 29, 30, 32 45, 47) наведено визначення термінів, які мають правове значення у правовідносинах постачальника електричної енергії та її споживачів.

Зокрема, електропроводка - сукупність проводів і кабелів з кріпленнями, деталями монтажу та захисту, які прокладено на поверхні чи всередині конструктивних елементів споруд;

електроустановка - комплекс взаємопов'язаних устаткування і споруд, призначених для виробництва або перетворення, передачі, розподілу чи споживання електричної енергії;

недоврахована електрична енергія - обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно;

населення - споживачі електричної енергії - фізичні особи, які з метою задоволення власних побутових або господарських потреб споживають електричну енергію для потреб електроустановок, що належать їм за ознакою права власності або користування, за винятком електроустановок, які використовуються для здійснення в установленому законодавством порядку підприємницької та/або незалежної професійної діяльності;

межа балансової належності - точка розділу елементів електричної мережі між власниками електроустановок за ознаками права власності або користування, або повного господарського відання;

Пунктом 2 ПКЕЕн дано визначення поняття «об'єкт споживача», яким є житловий будинок, гараж, майстерня або інша електрифікована споруда, що належить споживачу на правах власності або користування;

Самовільним підключенням вважається споживання електричної енергії без

укладення з енергопостачальником договору про користування електричною енергією або підключення з порушенням цих Правил;

Тобто і Законом і Правилами до споживачів віднесено також фізичних осіб, які фактично користуються електрифікованою спорудою (будинком) та використовують електичну енергію для власних потреб, незалежно від укладення договору або наявності права власності на електроустановку чи об єкт споживача.

Пунктом 53 ПКЕЕн передбачено складення акту, яким має фіксуватися факт порушення ПКЕЕН, його обставини із зазначенням осіб, що приймали участь у перевірці дотримання ПКЕЕН, їх підписів та підпису споживача.

Споживач має право внести до акта свої зауваження.

У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову.

Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил КЕЕн розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату.

Акт про порушення цих Правил не розглядається у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення споживача про час і дату засідання комісії.

Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу.

У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення цих Правил та відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії , розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти ПКЕЕн та Методики.

Аналогічні приписи щодо порядку складання та змісту акту про порушення ПКЕЕн містить також глава 4 ОСОБА_7.

Відповідно до п. 4.6. цієї глави в акті про порушення зазначаються всі необхідні для

розрахунку згідно з вимогами цієї ОСОБА_7 параметри, що характеризують електроустановку споживача,схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням:

меж балансової належності;

перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення;

фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

Відповідно до наведених нормативних приписів, у справах, які виникають у спорах щодо порушення правил користування електроенергією, доказом такого порушення, в першу чергу, має бути акт про порушення, що складається у відповідності до порядку встановленого ПКЕЕн та Методикою, а також інші допустимі та належні докази.

Згідно з вимогами п. 53 ПКЕЕн порушенням, яке тягне нарахування збитків, у відповідності до приписів підп. 5, 6, п. 3.1, п.п 3.3, 3.5 гл. 3 ОСОБА_7, є самовільне підключення електроустановок та електропроводки до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, відкритою електропроводкою з порушенням схеми обліку, що неможливо виявити підчас проведення контрольного огляду приладу обліку

Відповідальність споживача наступає і в тому випадку, коли самовільне підключення було здійснене шляхом підключення електропроводки до електричної мережі постачальника.

Таке формулювання порушення зумовлює необхідність доведення достовірними доказами у судовому засіданні як факту самого підключення до відповідної електромережі, так і того, що воно було самовільним, а споживання елетроненергії здійснюється безобліково споживачем, який є відповідальним за договором або фактично користується електроенергією для власних потреб.

З огляду на обставини, коли споживачем або особою, яка проживає в будинку, до якого належить електроустановка, але не укладала письмовий договір про користування електроенергією, оспорюється факт самовільного підключення, акт про порушення має містити абсолютно достовірні відомості про особу, яка правомірно допустила контролерів до обстеження електроустановки, була присутня при обстеженні та яка вімовилася від його підписання.

В такому разі в акті про порушення має бути зазначена особа, яка безпосередньо причетна до порушення.

Про причетність відповідної особи до порушення ПКЕЕн має бути зроблено висновок у протоколі комісії про визначення розміру збитків .

З матеріалів справи вбачається, що постачальником 29.05.1975 року здійснене приєднання житлового будинку № 171/1 по вул. 2-й Набережній, м. Миколаєва з відкриттям особового рахунку № 0050155 на імя ОСОБА_8 та без складення договору на користування електроенергією у письмовій формі.

З 2012 р. в будинку було припинене енергопостачання у звзку з порушенням ПКЕЕн шляхом відєднання проводів навантаження на лінійній опорі ПЛ-04 кВ.

Позивачем не надано доказів щодо точки розділу елементів електроустановки (межі балансової належності) на підставі чого має встановлюватися належність електропроводки, до якої здійснене самовільне підключення, чи то енергопостачальнику чи то споживачу або іншому власнику.

При перевірці дотримання ПКЕЕн контролерами постачальника 24.10.2013 р. виявлене самовільне підключення електроустановок та електропроводки цього будинку до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, відкритою електропроводкою поза приладом обліку, після відключення за порушення ПКЕНн, що можливо виявити підчас проведення контрольного огляду приладу обліку.

Замір навантаження спеціальними струмовимірювальними цифровими кліщами та відбір зразків проводів здійснювався контролерами на проводі, який звисав з підставної (проміжної деревяної) опори у дворі будинку

Обставини виявлення зазначеного порушення, на думку позивача, підтверджуються актом, який підписаний трьома контролерами, споживач від підпису акту відмовився, зауважень до акту не вніс.

В той же час, із змісту акту вбачається, що його складено начебто у присутності ОСОБА_8, як відповідального споживача та що саме він відмовився від підпису акта.

Крім того, зазначено, що самовільне підключення здійснено до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника.

В той же час, з пояснень контролерів допитаних у судовому засіданні видно, що прізвище, імя та по батькові особи, яка впустила у двір та представилась ОСОБА_8, вони не перевіряли та не можуть стверджувати, що саме відповідач був присутнім при проведенні перевірки та складенні акту.

З пояснень цих же осіб та даних про попереднє відключення у 2012 р. (а.с. 50) видно, що відключення мало місце на опорі ПЛ-0,4 кВ.

Тобто, в тому місці відгалуження від електромережі енергопостачальника в якому, відповідно до схеми, що додана до акту ( а.с -10) мало місце самовільне підключення (накид на ПЛ-04 кВ.)

Тим більше, що контролер ОСОБА_9 при допиті в суді першої інстанції також пояснювала, що самовільне підключення мало місце від опори ПЛ-0,4 кВ ( городская опора возле дома № 53) з відрізків провода довжиною біля 50 м.

За відсутності даних про межу балансової належності, твердження акта про те, що мало місце підключення до електромережі, яка не є власністю енергопостачальника не може вважатися достовірним.

Правове значення цього факту полягає в тому, що відповідно до приписів п.3.1 глави 3 ОСОБА_7, у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у

підпунктах 5-7 цього пункту, ця ОСОБА_7 застосовується за умови виявлення місця підключення до відповідних мереж, про що зазначається в акті про порушення та позначається на схемі.

При цьому розмір збитків, які підлягають нарахуванню за порушення, передбачені підпунктами б), в) п.3.1 розраховується також і в залежності від того, до якої електромережі здійснене самовільне підключення

Недостовірним є також і твердження акту про особисту присутність споживача, до якого предявлено позов та відмову від підпису акта, складеного при перевірці, оскільки зазначені обставини спростовуються довідками міської лікарні № 1 ( а.с -35, 46) та поясненнями свідка ОСОБА_7 про перебування на час перевірки 24.10.2013 р. ОСОБА_4 в лікарні, куди його о 12 год. дня було доставлено «швидкою» .

В той час, як акт технічної перевірки та акт про пломбування, які складалися одночасно з актом про порушення мають позначку про їх складення саме о 13 год. 24.10.2013 р. ( а.с. -7,12,13).

Крім того, в протоколі про нарахування збитків не зазначено на якій підставі причетним до порушення ПКЕЕн визнано ОСОБА_4, адже акт про порушення складено на ОСОБА_8, як власника особового рахунку.

При цьому Постачальник не надав доказів про здійснення ним заходів щодо переоформлення особового рахунку чи укладення договору на користування електроенергією саме з ОСОБА_4 у відповідності до вимог ПКЕЕн.

Суд належним чином дослідив зазначені обставини справи, дав належну юридичну оцінку наданим доказам та виходячи з принципу диспозитивності прийшов обґрунтованого наданими доказами висновку про те, що позивач не довів належними та допустими доказами наявність вини відповідача у порушенні ПКЕЕн та наявність підстав для нарахування збитків, за які він має нести відповідальність.

З врахуванням встановленого судом обґрунтовано ухвалено про відмову у задоволенні позову.

Доводи апеляційної скарги про доведеність правопорушення та наявність вини відповідача не заслуговують на увагу, оскільки акт про порушення та протокол складений за результатами його розгляду містять недостовірні дані про обставини порушення та особу яка причетна до порушення ПКЕЕн.

Встановлені обставини не дають підстав вважати ці докази достовірними і такими що підтверджують вимоги позову.

Посилання на те, що постачальник не зобовязаний зазначати про причетність особи до порушення ПКЕЕн також є безпідставними, оскільки саме такий обовязок Постачальника витікає з положень абз.10 п.53 ПКЕЕн.

Доводи про те, що встановлення факту порушення відбувалося за межами будинку та не потребувало присутності споживача є безпідставними, оскільки з пояснень контролерів вбачається, що вони увійшли на подвіря власника та здійснили замір навантаження у його присутності на проводі, який звисав з підставної опори у дворі будинку.

При цьому в акті та в матеріалах справи відсутні дані щодо межі балансової належності, проте зазначено про відсутність лічильника, пломб та індикаторів впливу.

І це спростовує доводи апеляційної скарги про те, що перевірка здійснювалася за межами будинку та фактично без безпосереднього обстеження електроустановки споживача.

Інші доводи апеляційної скарги також не можуть бути враховані при апеляційному перегляді, оскільки висновків суду та дійсних обставин справи не спростовують та не дають підстав для скасування чи зміни рішення..

Керуючись ст.ст. 303, 307, 309, 316 ЦПК України, колегія суддів

ухвалила:

Апеляційну скаргу публічного акціонерного товариства Миколаївобленерго відхилити, а рішення Центрального районного суду м. Миколаєва від 14.03.2017 р. залишити без зміни.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення, але з цього часу на протязі двадцяти днів може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ.

Головуючий: О.І.Галущенко

Судді: П.П. Лисенко

ОСОБА_2