Єдиний унікальний номер 235/2058/17 Номер провадження 22-ц/775/1499/2017
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 вересня 2017 року Апеляційний суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Курило В.П.

суддів Гапонова А.В., Соломахи Л.І.

за участю секретаря Марченко Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Бахмуті Донецької області цивільну справу за позовом Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області (далі - Відділення), правонаступником якого є Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, до Головного управління Держпраці у Донецькій області, Регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Головного технічного інспектора праці Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в Красноармійській дорожній профспілковій організації Шепілова Андрія Володимировича, третя особа: ОСОБА_2 про скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку,

за апеляційною скаргою Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області, правонаступником якого є Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, на рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 26 липня 2017 року,-

В С Т А Н О В И В:

Рішенням Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 26 липня 2017 року у задоволенні позову Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області (далі - Відділення), правонаступником якого є Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, до Головного управління Держпраці у Донецькій області, Регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Первинної профспілкової організації структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця», Головного технічного інспектора праці Ради профспілки залізничників і транспортних будівельників України в Красноармійській дорожній профспілковій організації Шепілова Андрія Володимировича, третя особа: ОСОБА_2 про скасування акта проведення спеціального розслідування нещасного випадку відмовлено.

У апеляційній скарзі позивач просить скасувати рішення та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Посилається на порушення судом норм матеріального права, а також на неповно з'ясовані обставини по справі. В обґрунтування свого рішення суд посилається на пункт 34 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. N 1232 (далі - Порядок). Цей пункт Порядку регулює правовідносини щодо оскарження дій комісії з розслідування нещасного випадку, а не спеціальної комісії з розслідування нещасного випадку. Якщо б Головне управління Держпраці у Донецькій області видавало б обов'язкові приписи форми Н-9 про повторне розслідування нещасного випадку, відділення не зверталося б до суду із позовом. Відділення зверталось до ГУ Держпраці Донецької області з листом про проведення повторного (додаткового) спеціального розслідування нещасного випадку, проте відповідач своїм листом від 13 березня 2017 року відмовив у задоволенні листа позивача. Суд безпідставно вказує, що позивач не погоджується із висновками комісії про те, що зазначений висновок визнається нещасним. Позивач визнає настання нещасного випадку, що стався із ОСОБА_2, проте не погоджується з висновком комісії, яка пов'язала цей нещасний випадок з виробництвом. Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку був підписаний трьома членами комісії зі спеціального розслідування цього нещасного випадку із семи з окремими думками, що свідчить про те, що комісія не врахувала всі обставини, що викладені в окремих думках членів комісії.

В засідання апеляційного суду представник позивача апеляційну скаргу підтримав, просив її задовольнити.

ОСОБА_2 та його представник просила апеляційну скаргу відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші особи в судове засідання не прибули, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, пояснення представника позивача, ОСОБА_2 та його представника, перевіривши доводи апеляційної скарги, та дослідивши матеріали справи, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно з законом. Обґрунтованим є рішення ухвалене на основі повного і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Вказаним вимогам рішення суду відповідає. Розглядаючи справу суд вірно визначив характер спірних правовідносин, повно та всебічно дослідив обставини справи, надані докази, яким дав правильну правову оцінку, правильно застосував норми матеріального права та вірно вирішив спір.

Відмовляючи у задоволенні позову суд обґрунтовано виходив із встановлених у справі фактичних обставин та дотримався вимог матеріального і процесуального права.

Судом встановлено та вбачається з матеріалів справи, що у відповідності до акта спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 квітня 2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13 січня 2017 року, затвердженого начальником ГУ Держпраці у Донецькій області В.П. Шубіним 14 лютого 2017 року, комісія зі спеціального розслідування дійшла висновку, що нещасний випадок, який стався із складачем поїздів структурного підрозділу ОСОБА_2 , пов'язаний з виробництвом та склала акт за формою Н-1. (а.с. 5-9).

Пунктом 6 цього акту встановлено обставини, за яких стався нещасний випадок.

Судом встановлено, що 24 квітня 2016 року о 6 год. 45 хв. складач поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» (далі - станція) ОСОБА_2 прийшов на роботу, на станцію. У приміщенні маневрового диспетчера, маневровий диспетчер станції ОСОБА_4 провів ОСОБА_2 цільовий інструктаж з питань охорони праці, після чого ОСОБА_2 перевдягнувся у спецодяг та одержав від електромонтера - ОСОБА_5 маневрову радіостанцію та приблизно о 7 год. 00 хв. прийшов на 7А колію станції до локомотива ЧМЕ-3 № 2677, яким керував машиніст ОСОБА_6 та приступив до виконання своїх обов'язків. О 10 год. 40 хв. ОСОБА_2 отримав по радіо в'язку від маневрового диспетчера ОСОБА_7 завдання формування групи з 9 вагонів для подальшої подачі на під'їзні колії СК «Огнеупорщик» та ФЛП «ОСОБА_8». Сформована група з 9 вагонів була відставлена на 18 колію Сортувального парку. По маневровій радіостанції ОСОБА_2 попросив оператора поста централізації 5-го маневрового району (далі - ОПЦ) ОСОБА_9 дізнатися, чи складач поїздів вагонного депо ОСОБА_10 та машиніст локомотиву ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_11 допомогти йому з маневровою роботою перемістити вагони з 18 колії Сортувального парку станції Красноармійськ в напрямку вагонного депо, щоб перегнати тепловоз ЧМЕ-3 № 2677 з колії 29 на 18. ОПЦ ОСОБА_9 по маневровій радіостанції отримала згоду від складача поїздів вагонного депо ОСОБА_10, на проведення вищевказаної роботи. ОПЦ ОСОБА_9 дозволила машиністу локомотива ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_11 заїхати на 18 колію Сортувального парку. Після зчеплення з вагонами і прибирання гальмових башмаків ОПЦ ОСОБА_9 приготувала маршрут в напрямку тракційної колії № 77 вагонного депо і повідомила машиніста локомотива ЧМЗ-З № 3090 ОСОБА_11 про готовність маршруту. Складач поїздів ОСОБА_2 дав команду машиністу локомотива ЧМЄ-3 №3090 ОСОБА_11 на рух в напрямку вагонного депо. Під час руху маневрового складу складач поїздів ОСОБА_2 побачив, що група з 4 порожніх вагонів відчепилася від маневрового складу, дав команду по радіостанції машиністу ЧМЕ-3 №3090 ОСОБА_11 на зупинку. Після причеплення порожніх вагонів до основної групи ОСОБА_2 підійшов до локомотива ЧМЕ-3 № піднявся на другу підніжку локомотива з лівої сторони по напрямку руху, дав команду маневровому радіозв'язку машиністу локомотива ЧМЕ-3 №3090 ОСОБА_11 затягувати групу вагонів в напрямку вагонного депо. Під час руху маневрового складу ОСОБА_2 слідкував за хвостовою частиною групи вагонів, знаходячись на підніжці локомотива ЧМЕ-3 №3090. Приблизно о 11 год. 50 хв. при приближенні локомотива до в'їзних воріт вагонного депо, ОСОБА_2 відхилився від вертикального положення, в результаті чого зачепився за стійку воріт, яку проїжджав локомотив, та впав на міжколійя тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205. Права рука ОСОБА_2 потрапила під першу пару вагона № 68800416.

Машиніст локомотиву ЧМЕ-3 № 3090 ОСОБА_11 почав рух маневрового складу та дивився уперед за напрямком руху. Не отримуючи команду складача поїздів на зупинку повернувся у бік маневрового складу та побачив у вікно локомотива складача поїздів ОСОБА_2, який лежав на землі біля вагонів, ОСОБА_11 застосував екстрене гальмування. Після зупинки, спустився з локомотиву, підійшов до складача поїздів ОСОБА_2 і побачив, що той травмований. Негайно повідомив про це ОПЦ ОСОБА_9 В свою чергу ОСОБА_9 повідомила диспетчера маневрового ОСОБА_7, як 11 год. 52 хв. викликав швидку допомогу. Машиністи ОСОБА_11 та ОСОБА_6, які прибули на місце травмування, надавали постраждалому ОСОБА_2 першу допомогу до прибуття швидкої допомоги. Приблизно через 5 хв. приїхала швидка та о 12 год. 30 хв. ОСОБА_2 швидкою був доставлений до травматичного відділення Димитрівської центральної міської лікарні.

Комісією встановлено, що на момент нещасного випадку, ОСОБА_2 знаходився на робочому місці та виконував свої обов'язки складача поїздів, згідно робочої інструкції № 102, затвердженої начальником станції Красноармійськ від 20.10.2011 року.

З пояснювальної записки ОСОБА_2 встановлено, що він знав про те, що ворота на міжколійї тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205 на території структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо», є негабаритним місцем. В Інструкції з охорони праці №16 для складача поїздів, затвердженої наказом начальника станції Красноармійськ № 484 від 08.07.2015р., в п. 3.34.11 вказано: «Заборонено знаходитися на підніжці локомотива під час руху біля споруд, на яких встановлено знак «Негабаритне місце» або на яких є попереджувальне забарвлення»; в п. 3.12.9 сказано: «при проїзді біля негабаритного місця складач повинен знаходитися на площадці локомотива або вагона, в тамбурі пасажирського вагона, або пройти це місце пішки», в п. 3.34.12 вказано: «Заборонено при проїзді на підніжці вагона, локомотива відхилятися від вертикального положення (це може призвести до травми)». З цією інструкцією він ознайомлений 03.03.2016 року при проведені інструктажу з питань охорони праці на робочому місці.

Також комісією встановлено, що ворота, які є негабаритним місцем не мають попереджувального забарвлення та на них відсутній знак «Негабаритне місце», які зобов'язані там бути, згідно вимог п. 7.5.1. Правил застосування знаків та маркування безпеки на об'єктах залізничного транспорту загального користування, затвердженого наказом Укрзалізниці від 12.11.2015 року №484-Ц7од. та п. 2.11.6 ТОСТУ 12.4.026-76 Система стандартів безпеки праці. Кольори сигнальні та знаки безпеки, затвердженої постановою Державного комітету стандартів Ради Міністрів СРСР від 24.05.1976р. В п.7.2. Правил застосування знаків та маркування безпеки на об'єктах залізничного транспорту загального користування», затвердженої наказом Укрзалізниці від 15р. №484-Ц/од., вказано: «Керівник підрозділу залізничного транспорту повинен забезпечити наявність маркування безпеки та підтримування його в належному стані.»

Пунктом 10 того ж акта , встановлено, що нещасний випадок, який стався 24 квітня 2016 року із складачем поїздів структурного підрозділу ОСОБА_2 пов'язаний з виробництвом та визначено осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, якими є:

- складач поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» - ОСОБА_2, який знаходився на підніжці локомотиву, який рухався біля негабаритного місця, а також знаходився в стані алкогольного сп'яніння легкої ступені, порушив пункти 3.34.11, 3.34.12, 3.1 Інструкції з охорони праці №16 для складача поїздів, затвердженої наказом №484 від 08.07.2015р. станції Красноармійськ Донецької залізниці;

- начальник структурного підрозділу «Красноармійське вагонне депо» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» - ОСОБА_12, який не організував безпечне утримання негабаритного місця, а саме: нанесення попереджувального забарвлення або установки знаку «Негабаритне місце», чим порушено: п. 7.5.1. та 7.2. Правил застосування знаків та маркування безпеки на об'єктах залізничного транспорту загального користування, затв. наказом Укрзалізниці від 12.11.2015р. №484-Ц/од., та п. 2.11.6. ГОСТУ 12.4.026-76 Система стандартів безпеки праці. Кольори сигнальні та знаки безпеки» затверджених Постановою Державного комітету стандартів Ради Міністрів СРСР від 24.05.1976 р. (а.с. 16-19).

В пункті 14 Порядку зазначено, що Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою та всіма членами комісії. У разі незгоди із змістом акта член комісії підписує його з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово і додає до акта за формою Н-5 як його невід'ємну частину.

Так, до акта проведення спеціального розслідування форми Н-5, який було затверджено 14 лютого 2017 року, було додано як його невід'ємну частину окремі думки членів комісії ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15

В засіданні суду першої інстанції свідки ОСОБА_13, ОСОБА_14, члени комісії зі спеціального розслідування зазначеного нещасного випадку, які висловили особливу думку за результатом розслідування нещасного випадку, надали пояснення, що порушення норм чинного законодавства, яке регулює порядок проведення розслідування нещасних випадків на підприємстві комісією допущено не було.

Свідок ОСОБА_15, яка також склала окрему думку, не була допитана у судовому засіданні, представник позивача, просив в цій частині його клопотання залишити без розгляду, оскільки, свідок до зали суду з'явитися не може.

За таких обставин, суд першої інстанції зробив правильний висновок про те, що висловлення окремої думки членами комісії, у відповідності до пункту 14 Порядку не ставить під сумнів законність актів, підписаних членами спеціальної комісії. Допитані, в залі судового засідання, члени комісії ОСОБА_13, та ОСОБА_14 зазначили, що ніяких порушень чинного законодавства, які регулюють порядок проведення спеціального розслідування комісією допущено не було.

За висновком комісійної судово-медичного експертизи № 100 м. Маріуполь від 02 вересня 2016 року (експертиза закінчена 30 листопада 2016 року) ідентифікувати час приймання алкогольних напоїв ОСОБА_2 в день отримання травми або напередодні дня отримання травми не є можливим, оскільки концентрація етанолу у повітрі, що видихається, в кількості 0,53%о та концентрація остаточного алкоголю в крові в кількості 0,5%о характерно для легкого ступеня алкогольної інтоксикації (в еквіваленті приблизно 100-150мл 40% алкоголю), а також може бути характерним і для факту прийому алкоголю напередодні дня заподіяння травми (при наявності значної концентрації алкоголю в організмі). В середньому період напіввиведення алкоголю у здорової людини становить 0,1-0,17% за годину, згідно методичним рекомендаціям «Клініко-діагностичні та експертні критерії гострої алкогольної інтоксикації, м. Харків, 2008 рік під ред. Сосіна І. К. (а.с. 43-50).

У позовній заяві у даній справі позивач просив скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 квітня 2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13 січня 2017 року зі складачем поїздів регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2, та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом № 1 від 14 лютого 2017 року, посилаючись не невідповідність зазначених причин, за яких стався нещасний випадок, що призвело до неправильної кваліфікації нещасного випадку як такого, що пов'язаний з виробництвом. Також просив суд, зобов'язати ГУ Держпраці у Донецькій області створити комісію та провести повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 24 квітня 2016 року зі складачем поїздів регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2

Посилався в своєму позові, як на підставу для кваліфікації даного нещасного випадку, який не пов'язаний виробництвом, на те, що відповідно до Висновку експерта №100 КЗОЗ «Донецьке обласне бюро судово-медичної експертизи» від 30 листопада 2016 року нещасний випадок зі ОСОБА_2 стався при наявності у нього в крові на момент виконання маневрових робіт 0,83%о етилового спирту (на момент забору біосередовища 0,53%о), тобто, на момент нещасного випадку потерпілий ОСОБА_2 знаходився у стані алкогольного сп'яніння.

В листі Димитрівської центральної міської лікарні № 321 від 05 травня 2016 р. вказано, що у крові ОСОБА_2 на момент нещасного випадку з ним, виявлено етиловий спирт, у розмірі 0,5%о, що прирівнюється до легкого ступеня сп'яніння.

Відмовляючи у задоволенні позову в цій частині, суд виходив із наведених доказів та доводів по справі, та того що відповідно до п. 42 Порядку здійснила всі необхідні дії та заходи, які знаходяться у межах наданої Порядком №1232 компетенції, під час спеціального розслідування нещасного випадку, що, зокрема, у судовому засіданні було підтверджено і свідками ОСОБА_14 та ОСОБА_13, що давали суду підстави вважати висновки комісії з розслідування випадків погіршення стану здоров'я позивача, що сталися 16 вересня 2015 року та 20 вересня 2015 року, викладені в актах за формою Н-5, затверджених 19 грудня 2015 року, такими, що відповідають обставинам справи і нормам закону, а тому підстав для їх скасування суд не находить.

Позивач зазначав у позові, що звертався до ГУ Держпраці у Донецькій області з листом за № 01-06/660 від 09 березня 2017 року про проведення повторного (додаткове) спеціального розслідування нещасного випадку на виробництві, що стався 24 квітня 2016 року із складачем поїздів структурного підрозділу «Станція Красноармійськ» регіональної філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» ОСОБА_2, спеціальною комісією в складі, та за результатами її роботи скасувати акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 24 квітня 2016 року об 11 год. 50 хв. у регіональній філії «Донецька залізниця» ПАТ «Укрзалізниця» від 13.01.2017 року за Н-5 та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом № 1 від 14.02.2017 року за формою Н-1 (а.с.21-22).

Проте, листом ГУ Держпраці у Донецькій області за № 09/1214 від 13 березня 2017 року адресованого позивачу, відповідач відмовив позивачу у призначенні повторного спеціального розслідування, оскільки ним не надало додаткових відомостей, які давали би підстави, відповідно до п. 54 Порядку проведення нещасних випадків на виробництві, переглянути висновки комісії по спеціальному розслідуванню із складачем поїздів ОСОБА_2

Відмовляючи позивачу у задоволенні позовних вимог в частині зобов'язання ГУ Держпраці у Донецькій області створити комісію та провести повторне розслідування, суд першої інстанції виходив з того, що право вимагати проведення повторного розслідування нещасного випадку шляхом видачі відповідного припису є повноваженнями виключно Держпраці, тобто повноваженнями, які надають адміністративному органу певний ступінь свободи під час прийняття рішення, таким чином даючи йому змогу вибрати з кількох юридично допустимих рішень те, яке буде найбільш прийнятним, і суд не вправі брати на себе функції вказаного суб'єкта владних повноважень.

За таких обставин, вирішення питання щодо призначення повторного спеціального розслідування входить до компетенції виключно управління Держпраці, якою було відмовлено позивачу в проведенні повторного розслідування.

У відповідності до п.5 ч.1 ст.1 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» № 1105-XIV від 23.09.1999 року нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Згідно за ст.153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників.

Відповідно до ст.14 Закону України «Про загальнообов'язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасним випадком визнається обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров'ю або настала смерть.

Відповідно до ст. 22 Закону України «Про охорону праці» роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об'єднаннями профспілок.

Згідно з пунктом 7 Порядку проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 30 листопада 2011 р. N 1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов'язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров'ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання сонячного або теплового удару, опіку, обмороження, а також у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетрусу, зсуву, повені, урагану тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення, а також настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов'язків.

Підпунктом 2 п.10 Порядку протягом доби утворити комісію у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування.

Згідно із п.14 Порядку, комісія зобов'язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з'ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов'язаний чи не пов'язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п'яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5, згідно з додатком 3, та акт про нещасний випадок, пов'язаний з виробництвом, за формою Н-1, згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов'язаний з виробництвом), і передати їх роботодавцеві для затвердження; скласти у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння), пов'язаного з виробництвом, крім актів за формою Н-5 і Н-1, у шістьох примірниках картку обліку професійного захворювання (отруєння) за формою П-5, згідно з додатком 5.

У відповідності до пп. 2 п.15 цього Порядку обставиною, за якою нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу.

У випадках, зазначених у п. 31 цього Порядку, або у разі виникнення потреби у проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин настання нещасного випадку строк розслідування може бути продовжений за письмовим погодженням з територіальним органом Держпраці за місцезнаходженням підприємства.

В пункті 38 Порядку зазначено, що спеціальне розслідування нещасного випадку проводиться комісією із спеціального розслідування нещасного випадку, утвореною Управлінням Держпраці за місцезнаходженням підприємства або за місцем настання нещасного випадку.

Статтею171 КЗпП України, ст.22 Закону України «Про охорону працi», п.п.10, 11 Порядку, визначено що роботодавець повинен органiзовати розслiдування нещасного випадку, для чого зобов'язаний негайно своїм наказом утворити комiсiю з розслiдування нещасного випадку. У разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) до складу комісії також входить представник закладу державної санітарно-епідеміологічної служби, який здійснює санітарно-епідеміологічний нагляд за підприємством. Зазначена комiсiя зобов'язана з'ясувати обставини i причини нещасного випадку, визначити, чи пов'язаний цей випадок з виробництвом, та скласти акт розслiдування нещасного випадку за вiдповiдною формою.

Судом першої інстанції встановлено та підтверджується матеріалами справи, що під час виконання ним трудових обов'язків, приблизно об 11 год. 50 хв. при приближенні локомотива до в'їзних воріт вагонного депо, складач поїздів ОСОБА_2 відхилився від вертикального положення, в результаті чого зачепився за стійку воріт, яку проїжджав локомотив, та впав на міжколійя тракційної колії № 77 та стрілочного переводу № 205. Права рука ОСОБА_2 потрапила під першу пару вагона № 68800416.

За результатами проведеного розслідування вказаного нещасного випадку комісією зі спеціального розслідування нещасного випадку були складені акти за формою Н-5, затверджені 05 листопада 2015 року, з якими потерпілий не погодився, у зв'язку з чим орган Держпраці видав припис щодо необхідності проведення повторного розслідування нещасного випадку.

За результатом розслідування було складено акт за формою Н-5 від 13 січня 2017 року та акт №1 за формою Н-1 від 14 лютого 20017 року, затверджені 14 лютого 2017 року. Саме ці акти є предметом оскарження позивача.

Вирішуючи даний спір, суд виходив з вимог п.14 Порядку, яким передбачені обставини, за яких нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складаються акти за формою Н-1, Н-5.

Згідно із приписами пп. 2 п.15 Порядку обставиною, за якою нещасний випадок визнається таким, що пов'язаний з виробництвом, і складається акт за формою Н-1, є перебування на робочому місці, на території підприємства або в іншому місці для виконанням потерпілим трудових (посадових) обов'язків чи завдань роботодавця з моменту прибуття потерпілого на підприємство до його відбуття, що фіксується відповідно до правил внутрішнього трудового розпорядку підприємства, в тому числі протягом робочого та надурочного часу.

Комісією встановлено, що нещасний випадок стався із ОСОБА_2 під час виконання ним своїх трудових обов'язків.

У відповідності до пп.4 п.16 Постанови КМ N 1232 від 30 листопада 2011 р. про «Деякі питання розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві» Обставинами, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов'язані з виробництвом, є, зокрема алкогольне, токсичне чи наркотичне сп'яніння, не зумовлене виробничим процесом, що стало основною причиною нещасного випадку за відсутності технічних та організаційних причин його настання, що підтверджено відповідним медичним висновком.

Висновком комісійної судово-медичного експертизи № 100 м. Маріуполь від 02 вересня 2016 року (експертиза закінчена 30 листопада 2016 року) зазначено, що ідентифікувати час приймання алкогольних напоїв ОСОБА_2 в день отримання травми або напередодні дня отримання травми не є можливим, оскільки концентрація етанолу у видихаємому повітрі в кількості 0,53%о та концентрація остаточного алкоголю в крові в кількості 0,5%о характерно для легкого ступеня алкогольної інтоксикації (в еквіваленті приблизно 100-150мл 40% алкоголю), а також може бути характерним і для факту прийому алкоголю напередодні дня заподіяння травми (при наявності значної концентрації алкоголю в організмі). В середньому період напіввиведення алкоголю у здорової людини становить 0,1-0,17% за годину, згідно методичним рекомендаціям «Клініко-діагностичні та експертні критерії гострої алкогольної інтоксикації, м. Харків, 2008 рік під ред. Сосіна І. К. (а.с. 43-50).

За таких обставин, висновок експертизи не дає підстав для визнання нещасного випадку таким, що не пов'язаний з виробництвом.

Інші доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду.

Рішення суду першої інстанції ухвалено у відповідності з нормами матеріального і цивільно-процесуального законодавства. Підстав для скасування судового рішення не встановлено.

Всі доводи апеляційної скарги були предметом дослідження у суді першої інстанції, правильно визнані безпідставними і не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом норм матеріального та процесуального права, що призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.

У відповідності з положеннями ст. 308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.

Керуючись ст. 303-315 ЦПК України, апеляційний суд,-

У Х В А Л И В:

Апеляційну скаргу Відділення виконавчої дирекції Фонду соціального страхування від нещасних випадків на виробництві та професійних захворювань України у м. Покровську Донецької області, правонаступником якого є Управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Донецькій області, - відхилити.

Рішення Красноармійського міськрайонного суду Донецької області від 26 липня 2017 року залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з часу її проголошення і може бути оскаржена безпосередньо до касаційного суду протягом двадцяти днів з дня її проголошення.

Судді: