УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"31" травня 2017 р. Дніпровський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді - Чех Н.А.,

з участю секретаря - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Дніпровського районного суду міста Києва заяву ОСОБА_1, зацікавлена особа: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», про скасування рішення третейського суду,

встановив:

До Дніпровського районного суду міста Києва надійшла вказана заява про скасування рішення Постійно діючого третейського суду при асоціації українських банків від 23.07.2015 року по справі № 969/15 за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості. В своїй заяві заявник посилався на те, що 23.07.2015 року Постійно діючий третейський суд при Асоціації Українських Банків (третейський суддя Ярошовець В.М.) у м. Києві, по вул. М. Раскової, 15 по справі № 969/15 про стягнення боргу, було прийнято рішення яким ухвалено: стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на користь Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» 260 744,65 грн. заборгованості та 3 007,45 грн. третейського збору. Вказане рішення вважає незаконним, оскільки на час його постановлення третейський суд не мав правових підстав для розгляду даної категорії справ. Копію рішення отримано ним після порушення виконавчого провадження органами державної виконавчої служби - 05.07.2016 року. Він зареєстрований АДРЕСА_1, поте проживає АДРЕСА_2. Рішення третейського суду отримувала його дружина, з якою він не проживає з 2014 року, хоча шлюб офіційно і не розірвано. Так як між ними неприязні стосунки, вони не спілкуються, він не знав про отримання нею рішення. Лише в травні 2015 року ОСОБА_2 повідомила його про отримання нею постанови про арешт майна, і лише після звернення до виконавчої служби йому стало відомо про ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва щодо видачі виконавчих листів на примусове виконання рішення третейського суду. Після отримання копії ухвали він звернувся до третейського суду задля отримання копії рішення, де його і отримав. У зв'язку з чим просив поновити строк на подання заяви про скасування рішення третейського суду.

В судове засідання сторони не з'явилися, про день, час та місце розгляду справи були сповіщені згідно норм процесуального законодавства, і в силу ст. 389-4 ЦПК України їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Дослідивши матеріали справи, матеріали третейської справи № 969/15, оцінивши наявні у справі докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 23 липня 2015 року Постійно діючим третейським судом при Асоціації українських банків у складі третейського судді Ярошовця В.М, відповідно до третейської угоди, яка міститься в кредитному договорі № 964/18-603-6 від 27.07.2011 року (стаття 6), укладеного між ПАТ «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1, та Договору поруки № 964/20-ПФО-7 від 27.07.2011 року, укладеного між ПАТ «Укрсоцбанк», ОСОБА_1 та ОСОБА_2 (стаття 5), винесено рішення, на підставі якого позов Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, задоволено в повному обсязі. Вирішено стягнути з ОСОБА_1 та ОСОБА_2 заборгованість по договору кредиту в сумі 260 744,65 грн. та 3 007,45 грн. третейського збору.

Відповідно до ст. 51 Закону України «Про третейські суди» рішення третейського суду є остаточним і оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених Законом.

Рішення третейського суду може бути оскаржено стороною у випадках, передбачених цим Законом, до компетентного суду відповідно до встановлених законом підвідомчості та підсудності справ.

Відповідно до ч. 2 і 3 ст. 389-1 ЦПК України заява про скасування рішення третейського суду подається до суду за місцем розгляду справи третейським судом сторонами, третіми особами протягом трьох місяців з дня прийняття рішення третейським судом, а особами, які не брали участі у справі, у разі якщо третейський суд вирішив питання про їх права і обов'язки, - протягом трьох місяців з дня, коли вони дізналися або повинні були дізнатися про прийняття рішення третейським судом. Заява, подана після закінчення строку, встановленого частиною другою цієї статті, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку, про що постановляється ухвала.

В суді встановлено, що оскаржуване рішення було постановлено третейським судом 23 липня 2015 року, копію рішення, як встановлено з матеріалів третейської справи № 969/15, направлено третейським судом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по пошті за адресою - АДРЕСА_1, та отримано 11.08.2015 року «ОСОБА_2». Дана адреса зазначена і ОСОБА_1 в договорі на отримання кредиту. Посилання на те, що заявник повідомляв банк про зміну адреси проживання (проживає на іншій вулиці в АДРЕСА_1), окремо від своєї дружини ОСОБА_2, з якою не спілкується через неприязні стосунки, доказів не надано. Крім того, виклики до третейського суду направлялися по АДРЕСА_1, та отримані «ОСОБА_2» 19.06.2015 року.

Відповідь УДППЗ «Укрпошта», центр поштового зв'язку № 6 від 24.05.2016 року про те, що ОСОБА_1 за період з 12.08.2015 року по 23.05.2016 року не отримував рекомендовані листи, не підтверджує пояснення ОСОБА_1 щодо поважності пропуску строку звернення до суду.

Викладені обставини свідчать про те, що заявник отримав копію рішення третейського суду 11.08.2015 року, тоді як заява про скасування рішення третейського суду подана до Дніпровського районного суду м. Києва 12.07.2016 року - майже через одинадцять місяців. Посилання заявника на те, що про наявність третейського рішення він дізналася лише після проведення виконавчих дій, суд не приймає до уваги, оскільки доказів на підтвердження даних тверджень до справи не надано. Викладені обставини дають підстави суду заяву ОСОБА_1 про скасування рішення третейського суду залишити без розгляду у зв'язку з пропуском процесуального строку.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 292, 293, 294, 389-1 ЦПК України, суд -

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1, зацікавлена особа: Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», про скасування рішення третейського суду - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: