АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 червня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

в складі: головуючого судді: Махлай Л.Д.,

суддів: Мазурик О.Ф., Лапчевської О.Ф.

при секретарі: Синявському Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1, поданою через представника ОСОБА_24, на рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 10 квітня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності та за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, треті особи: Головне територіальне управління юстиції у м. Києві, Київська міська рада, про встановлення факту родинних відносин та визнання права власності на спадкове майно,

в с т а н о в и л а :

у жовтні 2015 року ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просила встановити факт, що вона є двоюрідною племінницею (донькою ОСОБА_7, яка є двоюрідною сестрою ОСОБА_8.) спадкодавиці ОСОБА_8, та визнати за нею в порядку спадкування за законом право власності на 1/2 частину квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1.

Справа № 760/767/16-ц Апеляційне провадження: 22-ц-796/6428/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Кізюн Л.І.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Махлай Л.Д.
В обґрунтування позову зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_4 року померла ОСОБА_8 Після її смерті відкрилася спадщина, яка складається з житлової квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_2. ОСОБА_8 була двоюрідною сестрою її матері ОСОБА_7. У встановлений законом строк вона звернулася до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Окрім неї, із заявою про прийняття спадщини звернулася ОСОБА_1, яка також являється двоюрідною племінницею спадкодавця ОСОБА_8 та також належить до п'ятої черги спадкоємців за законом. Інших спадкоємців немає. Враховуючи те, що відомості про народження двох рідних братів ОСОБА_11 та ОСОБА_12, а також відомості про одруження та народження ОСОБА_13 та ОСОБА_7 в архівних установах не збереглися, вона не має можливості довести факт споріднення двоюрідних сестер ОСОБА_8 та ОСОБА_7, що, в свою чергу, не дає можливості їй довести факт її споріднення зі спадкодавцем ОСОБА_8.

У січні 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про встановлення факту проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини та визнання права власності, в якому просила встановити факт, що ОСОБА_8 на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_15, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року, постійно проживала із спадкодавцем, та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_3 в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_8

В обґрунтування позову зазначала що, її двоюрідна тітка ОСОБА_8 постійно проживала з ОСОБА_15, який помер ІНФОРМАЦІЯ_5 року. Після смерті ОСОБА_15 ОСОБА_8 фактично прийняла спадщину, однак не отримувала свідоцтво про право на спадщину. Після смерті ОСОБА_8 вона як спадкоємиця за законом, не може отримати свідоцтво про право на спадщину за законом, оскільки квартира не зареєстрована на ОСОБА_8.

Ухвалою суду від 23.03.2016 року як третю особу у справі було залучено Головне територіальне управління юстиції у м. Києві.

Ухвалою суду від 21.04.2016 року як третіх осіб у справі було залучено - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6

Ухвалою суду від 28.09.2016 року позовні заяви ОСОБА_3 до ОСОБА_1 об'єднано в одне провадження.

Рішенням Солом`янського районного суду м. Києва від 10.04.2017 року позов ОСОБА_1 задоволено частково. Визнано за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_3 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_8. У решті позовних вимог відмовлено.

Позов ОСОБА_3 задоволено. Встановлено факт, що ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, є двоюрідною племінницею ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року. Визнано за ОСОБА_3 право власності в порядку спадкування за законом на 1/2 частину квартири АДРЕСА_4 після померлої ІНФОРМАЦІЯ_4 року ОСОБА_8.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 через представника подала апеляційну скаргу, у якій просить скасувати рішення суду та ухвалити нове рішення, яким задовольнити її вимоги про визнання права власності на всю спірну квартиру в порядку спадкування за законом та відмовити у задоволенні позову ОСОБА_3. Посилається на неправильне застосування норм матеріального права, неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи. А саме, суд не взяв до уваги, що ОСОБА_3 не надала жодного документу на підтвердження родинних відносин з ОСОБА_8, фото її або її матері. Докази прийняті судом з порушенням ст. 59 ЦПК України, а свідки у своїх показаннях посилалися на те, що знають про факти зі слів інших осіб. Суд не звернув уваги на те, що свідок ОСОБА_16 вказувала, що ОСОБА_8 ніколи не говорила, що в неї є двоюрідна сестра ОСОБА_7 та племінниця ОСОБА_3 Вважає, що суд встановив факт родинних стосунків на припущеннях. Крім того суд безпідставно об'єднав в одне провадження два позови.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 - ОСОБА_24 підтримав апеляційну скаргу та просив її задовольнити.

Представник ОСОБА_3 - ОСОБА_17 просила апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.

Інші сторони в судове засідання не з`явилися, про день та час розгляду справи повідомлялися у встановленому законом порядку, причини неявки не повідомили, у зв`язку з чим колегія суддів вважає за можливе розгляд справи у їх відсутності, за правилами ч. 2 ст. 305 ЦПК України.

Вислухавши доповідь судді, пояснення осіб, які з`явилися в судове засідання, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що спірна квартира АДРЕСА_5 належала на праві власності ОСОБА_15

ІНФОРМАЦІЯ_5 року ОСОБА_18 помер. Єдиним спадкоємцем після його смерті була його дружина ОСОБА_8, яка на час відкриття спадщини проживала постійно зі спадкодавцем у спірній квартирі та була в ній зареєстрована. Проте ОСОБА_8 за життя свідоцтво про право власності на квартиру в порядку спадкування не отримала.

Згідно копії актового запису про смерть № 21747 від 21.12.2014 року та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про смерть № 5 від 14.04.2015 року ОСОБА_8 померла ІНФОРМАЦІЯ_4 року. Після смерті ОСОБА_8 відкрилась спадщина, до складу якої входить спірна квартира.

У встановлений законом строк до Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті померлої ОСОБА_8 звернулися ОСОБА_1 та ОСОБА_3.

Постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори Майданника І.В. від 02.07.2015 року, було відмовлено ОСОБА_1 через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно та документів, що підтверджують родинні стосунки із спадкодавицею.

Постановою державного нотаріуса Дев'ятої Київської державної нотаріальної контори МайданникаІ.В. від 30.07.2015 року, було відмовлено ОСОБА_3 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність документів що підтверджують родинні відносини з померлою та правовстановлюючих документів на спадкове майно.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 03.12.2015 року, встановлено факт, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, є двоюрідною племінницею померлої ОСОБА_8.

Факт родинних відносин між ОСОБА_3 та спадкодавцем ОСОБА_8 підтвердили свідки ОСОБА_20, ОСОБА_21 та ОСОБА_22.

Задовольняючи позовні вимоги ОСОБА_3, суд першої інстанції виходив з того, що факт перебування з померлою спадкодавицею підтверджено належними доказами та позивач є спадкоємцями п'ятої черги і має право на спадкування за законом 1/2 частини спірної квартири.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.

Рішення суду оскаржується лише в частині встановлення факту родинних відносин між ОСОБА_3 та ОСОБА_8

В іншій частині рішення суду не оскаржується, а відтак в апеляційному порядку не перевіряється.

Згідно з ч. 1 ст. 1265 ЦК України, у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

Факт родинних зв'язків між ОСОБА_3 та спадкодавцем ОСОБА_8, а також факт споріднення двоюрідних сестер ОСОБА_7 та ОСОБА_13 підтверджується даними свідоцтв про народження, даними архівних книг, свідоцтв про одруження, з яких вбачається, що ОСОБА_7 (дошлюбне прізвище ОСОБА_7), яка була матір'ю позивача, народилася в с. Ставище Попільнянського району Житомирської області. ОСОБА_23 (батько ОСОБА_7.) та ОСОБА_12 (батько ОСОБА_8.) були рідними братами.

Суд надав належну оцінку доказам як письмовим доказам щодо підтвердження родинних відносин, так і показанням свідків у їх сукупності, у тому числі показанням свідка ОСОБА_16 та колегія суддів не вбачає підстав для переоцінки доказів.

Доводи апеляційної скарги про те, що ОСОБА_3 мала встановити факт родинних відносин у іншому провадженні та суд безпідставно об`єднав позови в одне провадження не заслуговують на увагу, оскільки між сторонами виник спір, що унеможливлює встановлення факту родинних відносин у порядку окремого провадження. Вирішуючи питання про об`єднання позовів суд першої інстанції правильно виходив із спільності предмету спору, так спірною є одна і та ж сама квартира, яка залишилася після смерті одного і того ж спадкодавця.

За таких обставин колегія суддів прийшла до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним і обґрунтованим і не може бути скасоване з підстав, викладених у апеляційній скарзі.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313-315, 317 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Солом`янського районного суду м. Києва від 10 квітня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, але може бути оскаржена протягом двадцяти днів до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до цього суду.

Головуючий

Судді