Коростишівський районний суд Житомирської області
Справа № 280/1416/16-ц
Провадження № 2/280/103/17
РІШЕННЯ

Іменем України

29 травня 2017 року м.Коростишів

Коростишівський районний суд Житомирської області у складі:

головуючого судді Щербаченко І. В.,

за участю секретаря судового засідання Бондаренко Н. С.,

позивача ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа Коростишівська державна нотаріальна контора про усунення спадкоємця від права на спадкування,

встановив:

До суду звернувся позивач з вказаним позовом, в якому просить усунути відповідача від права на спадкування після смерті ОСОБА_4, яка померла 04 травня 2016 року, внаслідок вчинення перешкод спадкодавцеві щодо її волевиявлення. В обґрунтування позову позивач вказує, що йому належить ? частка квартири, що знаходиться в АДРЕСА_1, на підставі свідоцтва про право на спадщину. Інша частина квартири належить ОСОБА_4, яка померла 04.05.2016. Остання склала заповіт 04.11.2011 на користь позивача. Згодом позивач дізнався, що 19.06.2015 ОСОБА_4 склала інший на ОСОБА_3 Позивач вказує, що враховуючи всі обставини подій, які відбувалися до та після складання заповіту, є підстави для усунення відповідача від права на спадкування після смерті ОСОБА_4, оскільки відповідач доглядав ОСОБА_4 після отриманої у березні 2015 року травми ноги, відсторонив її від спілкування з оточуючими. Померла ОСОБА_4 зі слів сусідів постійно скаржилася на відсутність у неї продуктів харчування, згодом відповідач оформив її до будинку для людей похилого віку. Позивач відвідував її там, однак коли знову він приїхав відвідати ОСОБА_4, йому повідомила, що остання померла.

Позивач та представник позивача у судовому засіданні позовні вимоги підтримали з підстав, викладених у позовній заяві.

Відповідач у судовому засіданні позовні вимоги не визнав, пояснив, що доглядав за померлою, усі документи знаходилися у померлої ОСОБА_4, він забрав паспорт за дві дні до відправки в пансіонат, вдень біля померлої знаходилася його дружина, готувала їсти, вона завжди просила їсти.

Представник третьої особи у судове засідання не зявився, надав до суду заяву про розгляд справи без участі Коростишівської державної нотаріальної контори.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що є сусідкою померлої ОСОБА_4, остання називала відповідача татом, повідомила, що зробила на ОСОБА_3 заповіт, паспорт знаходився у нього, постійно просила їсти.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 дав показання, що знає сторін по справі, ОСОБА_4 часто просила їсти, відповідача він бачив спочатку рідко, потім частіше. Також свідок пояснив, що ОСОБА_4 останній часом була неадекватною, відповідач бував частіше у будинку, після того як ОСОБА_4 відправили до будинку для похилих людей.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснила, що є сусідкою ОСОБА_4, дружина відповідача ОСОБА_8 доглядала за померлою ОСОБА_4, допомагала в особистій гігієні, вона була весь день, а відповідач приїжджав на ніч. Також свідок повідомила, що дружина відповідача колола їй інсулін, сама ж свідок щодня заходила до ОСОБА_4 і дивилася у неї телевізора, натомість позивач дуже рідко відвідував ОСОБА_4. Коли забирала ОСОБА_4 «швидка» вона не бачила.

Допитаний у судовому засідання свідок ОСОБА_9 пояснила, що обслуговувала покійну ОСОБА_4, надавала будь-яку допомогу прибирала, готувала їжу, деякий час покійна сама забирала свої обіди, а потім свідок носила їй обіди. Свідок повідомила, що померла називала відповідача «татом», а позивача - «племінником», вона вмовляла покійну не їхати в будинок для похилих людей, однак ОСОБА_4 сказала, що не може відмовлятися, оскільки всі документи віддала татові.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані сторонами докази, заслухавши пояснення сторін та учасників судового провадження, показання свідків та прийнявши до уваги заперечення відповідача, суд вважає, що позові вимоги не підлягають задоволенню з таких підстав.

Судом встановлено, що 04.11.2011 ОСОБА_4 складено заповіт, відповідно до якого остання заповіла все своє майно ОСОБА_1 /а.с.11/. 12.06.2015 ОСОБА_4 склала інший заповіт, яким заповіла все своє майно ОСОБА_3 /а.с.10/.

З 10 березня 2016 року ОСОБА_4 знаходилася на повному державному забезпечення та проживала в Житомирському геріатричному пансіонаті згідно путівки департаменту праці та соціального захисту населення за №25 від 16.02.2016 в тяжкому стані (ліжко-хвора із цукровим діабетом) у супроводі сусіда ОСОБА_3, зовнішній вигляд підопічної охайна, що підтверджується наявними у матеріалах справи довідками /а.с.15,16,66,75/.

З копії свідоцтва про право на спадщину за законом, а також довідок з Житомирського геріатричного пансіонату, вбачається, що ОСОБА_4 померла 04.05.2016 /а.с.7,75/.

Положеннями частини 2 статті 1224 Цивільного кодексу України, визначено коло осіб, які усуваються від спадкування на підставі закону, зокрема: які умисно перешкоджали спадкодавцеві скласти заповіт, внести зміни або скасувати заповіт і цим сприяли виникненню права на спадкування.

Відповідно до частини 5 статті 1224 Цивільного кодексу України, за рішенням суду особа може усунена від права на спадкування за законом, якщо буде встановлено, що вона ухилялася від надання допомоги спадкодавцеві, який через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво був у безпорадному стані.

Виходячи зі змісту зазначеної норми, суд при вирішенні такої справи згідно з вимогами статті 214 Цивільного процесуального кодексу України, повинен встановити як факт ухилення особи від надання спадкодавцеві допомоги, так і факт перебування спадкодавця в безпорадному стані через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво та потребу спадкодавця в допомозі цієї особи.

Безпорадний стан слід розуміти як безпомічність особи, неспроможність її своїми силами через похилий вік, тяжку хворобу або каліцтво фізично та матеріально самостійно забезпечити умови свого життя, у звязку з чим ця особа потребує стороннього догляду, допомоги та піклування.

Ухилення особи від надання допомоги спадкодавцеві, який її потребував, полягає в умисних діях чи бездіяльності особи, спрямованих на уникнення від обовязку забезпечити підтримку та допомогу спадкодавцю.

Тобто, ухилення повязане з винною поведінкою особи, яка усвідомлювала свій обовязок, мала можливість його виконувати, але не вчиняла необхідних дій.

Також, підлягає зясуванню обставини, чи потребував спадкодавець допомоги від спадкоємця за умови отримання її від інших осіб, чи мав спадкоємець матеріальну та фізичну змогу надавати таку допомогу.

Відповідно до вимог статті 60 Цивільного процесуального кодексу України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Під час судового розгляду встановлено, що померла 04.05.2016 ОСОБА_4 протягом останніх двох місяців свого життя проживала в Житомирському геріатричному пансіонаті, знаходилася на повному державному забезпеченні. Не знайшли свого підтвердження вказані позивачем обставини у відповідності статті 1224 Цивільного кодексу України, що дають підстави для усунення ОСОБА_3 від спадкування після померлої ОСОБА_4

Розподіл судових витрат здійснити у відповідності до положень статті 88 Цивільного процесуального кодексу України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 88, 209, 212-215, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд

вирішив:

У задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа Коростишівська державна нотаріальна контора про усунення спадкоємця від права на спадкування відмовити.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Коростишівський районний суд Житомирської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. В. Щербаченко