overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

про залишення апеляційної скарги без руху

09 червня 2017 року м. Дніпро

Суддя судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області Єлізаренко І.А., ознайомившись із апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди, грошових коштів та судових витрат, -

ВСТАНОВИЛА:

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2017 року було частково задоволено позовні вимоги ОСОБА_3 Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 матеріальну шкоду в сумі 15521 грн. 53 коп., витрати на проведення експертного дослідження в сумі 500 грн., моральну шкоду 3000 грн., а також витрати позивача на судовий збір в сумі 298 грн. 67 коп. і 202 грн. (з урахуванням комісії за послуги банку), а всього 19522 грн. 20 коп. В задоволенні решти позовних вимог відмовлено (а.с.20-23).

Не погодившись з таким рішенням суду, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу(а.с.24,25) .

Відповідно до ч. 2 ст. 297 ЦПК України, у разі несплати суми судового збору застосовується положення ст. 121 цього Кодексу, тобто апеляційна скарга підлягає залишенню без руху.

З матеріалів справи вбачається, що до апеляційної скарги не додано квитанцію про сплату судового збору, який у даній справі, з урахуванням ст. 4 Закону України "Про судовий збір" (зі змінами станом на 01.01.2017 року), становить 546 грн. 34 коп., який апелянту необхідно сплатити на р/р 0004, отримувач платежу: УДКСУ у Бабушкінському районі м.Дніпропетровська Дніпропетровської області, код з ЄДРПОУ отримувача 37989274, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області м. Дніпропетровська, МФО 805012, код бюджетної класифікації 22030101, ЄДРПОУ суду 02891291, призначення платежу: судовий збір, за скаргою - прізвище, ім'я та по батькові (найменування) платника, апеляційний суд Дніпропетровської області (м. Дніпропетровськ), .

Крім того, апеляційна скарга не відповідає вимогам п.3 ст.295 ЦПК України, оскільки в ній не зазначено позивача - ОСОБА_3 та його місце проживання.

З урахуванням зазначеного, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з повідомленням про це апелянта і наданням йому строку для усунення зазначених недоліків пять днів з дня отримання копії даної ухвали, - для сплати судового збору з поданням апеляційному суду чеку для долучення до матеріалів справи та зазначення в апеляційній скарзі позивача - ОСОБА_3 та його місце проживання.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 295, 297 ЦПК України суддя, -

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 30 травня 2017 року залишити без руху та надати строк для усунення вказаних недоліків у зазначені в ухвалі строки.

У разі невиконання ухвали і не усунення недоліку до вказаного строку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною і буде повернута особі, яка подала скаргу.

Суддя І.А.Єлізаренко
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/817/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.06.2017 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Шульги О.М., з секретарем Башинською Н.М., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Коростенської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в якому зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його мати ОСОБА_2. Після смерті спадкодавця він, в установлений законом термін, не звернувся в державну нотаріальну контору з заявою про прийняття спадщини на спадкове майно, у зв"язку з тим, що вважав себе особою, яка прийняла спадщину. Тому через необізнаність та відсутність документів пропустив строк для подачі заяви про прийняття спадщини. На даний час у видачі свідоцтва про право на спадщину йому відмовлено та роз"яснено про можливість звернення до суду для вирішення даного питання. У зв"язку з цим просить визначити йому додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини .

В судове засідання сторони не з"явились, письмово повідомили про розгляд справи у їх відсутність. За таких обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року в м.Коростень померла ОСОБА_2.

Позивач є спадкоємцем першої черги по закону, оскільки є сином сином спадкодавця, що стверджується свідоцтвом про народження позивача.

З листа Коростенської міської державної нотаріальної контори № 01-16/16/105 від 16.03.2017 року слідує, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не заводилась.

Відповідно до статті 1272 ч.3 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За таких обставин, суд вважає, що визначення додаткового двомісячного строку буде достатньо для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 209, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, ст.1272 ч.3 ЦК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити .

Визначити ОСОБА_1 додатковий двомісячний строк для подачі до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті

ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, який рахувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області через Коростенський міськрайонний суд шляхом подачі протягом десяти днів апеляційної скарги.

Суддя:
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
провадження №2/279/1051/17
Справа № 279/978/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Волкової Н.Я., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулвся до суду з позовом про розірвання шлюбу, зазначивши, що 28 серпня 2010 року з відповідачем уклали шлюб, який було зареєстровано МВРАЦС Коростенського МРУЮ Житомирської області та зроблено актовий запис № 284. Мають малолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спільне життя з відповідачем не склалось, вони втратили взаєморозуміння та взаємоповагу, разом не проживають, спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують.

Просить суд постановити рішення про розірвання шлюбу між ним та відповідачем. Малолітню дитину ОСОБА_3 залишити проживати з відповідачем.

Позивач свої вимоги підтримав, просив їх задовольнити, справу розглянути в його відсутність, подавши про це письмову заяву.

Відповідач позов визнала, подавши про це письмову заяву, погодилась на розгляд справи в її відсутність.

За таких обставин справу розглянуто у відсутність сторін.

Дослідивши письмові матеріали справи та проаналізувавши їх в сукупності, суд дійшов висновку про наступне :

Судом встановлено, що 28.08.2010 року сторонами було укладено шлюб, зареєстрований МВРАЦС Коростенського МРУЮ Житомирської області та зроблено актовий запис № 284.

Сторони втратили взаєморозуміння та взаємоповагу, спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують, разом не проживають, що є підставами для розірвання шлюбу між ними. Примирення не бажають, тому суд вважає, що збереження шлюбу між сторонами неможливо.

Сторони мають малолітню дитину. Відповідач не заперечила проти того, щоб дитина проживала з нею.

Враховуючи те, що укладення та розірвання шлюбу є добровільним, примушування до шлюбу не допускається, його існування протирічить інтересам позивача , позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.3,6,11,15,60,209,212-218 ЦПК України, ст. ст.24, 104,105,110-112 Сімейного кодексу України, -

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем м.Омськ Російської Федерації, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою м.Коростень Житомирської області, укладений 28.08.2010 року та зареєстрований міським відділом реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції в Житомирській області (актовий запис № 284), розірвати.

Місцем проживання малолітньої ОСОБА_3 визначити місце проживання ОСОБА_2.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 іменувати прізвищем ОСОБА_2.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд в десятиденний строк з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.

Суддя Волкова Н.Я.

Копія згідно з оригіналом
Справа № 286/1610/17
УХВАЛА

12 червня 2017 року

Суддя Овруцького районного суду Житомирської області Невмержицький С. С. , розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу , -

ВСТАНОВИВ:

09 червня 2017 року ОСОБА_1 , звернувся до Овруцького районного суду Житомирської області з позовною заявою, в якій просить розірвати шлюб з ОСОБА_2, який був зареєстрований між ними 31 серпня 2011 року.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до частини другої статті 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) позовна заява серед іншого повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Окрім цього, за змістом роз»яснень, викладених у пункті 4 постанови Пленуму Верховного Суду України № 11 від 21 грудня 2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» до позовної заяви про розірвання шлюбу додається оригінал свідоцтва про реєстрацію шлюбу.

Всупереч вказаним вимогам позивачем до позовної заяви не додано оригінал свідоцтва про шлюб, а сама позовна заява не містить посилання на засоби доказування обставин, якими обґрунтовуються позовні вимоги або ж на підстави для звільнення від доказування цих обставин.

Доводи щодо відмови відповідача надати оригінал свідоцтва про шлюб, викладені позивачем для обґрунтування причини не додання ним до позовної заяви свідоцтва про шлюб, суддя вважає неспроможними, оскільки позивач не позбавлений можливості скористатися адміністративною послугою з повторної видачі свідоцтва про державну реєстрацію актів цивільного стану.

Відповідно до частини першої статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись статтею 121 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про наявність недоліків позовної заяви, вказаних у мотивувальній частині ухвали.

Запропонувати ОСОБА_1 надати до суду позовну заяву, в якій зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, на яку він посилається як на підставу позовних вимог або підстави для звільнення від доказування, а також додати до позовної заяви свідоцтво про шлюб, укладений з відповідачем.

Повідомити позивача про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків у строк не пізніше п"яти днів з дня отримання копії ухвали та роз"яснити, що у разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків позовна заява буде вважатись неподаною і йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ : С. С. Невмержицький
С У Д О В И Й Н А К А З
09 червня 2017 року Справа № 357/5392/17
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши справу за заявою Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з електропостачання з ОСОБА_1 в сумі 1498 грн. 92 коп.
За ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги /централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо/.
Згідно ст.20 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24.06.2004 року споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року за № 1357, споживач зобовязаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;
вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.
Згідно ст.68 ЖК України наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Згідно ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ОСОБА_2
Відповідно до ст. 105 ЦПК України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування. За ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набираєзаконної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.(ст. 105-1 ЦПК України)
С У Д О В И Й Н А К А З
09 червня 2017 року Справа № 357/5119/17
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши справу за заявою Комунального підприємства Білоцерківської міської ради Білоцерківтепломережа про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані комунальні послуги з централізованого опалення та підігріву води з ОСОБА_1 в сумі 3769 грн. 74 коп.
За ст.13 Закону України Про житлово-комунальні послуги залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги /централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо/.
Згідно ст.20 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24.06.2004 року споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п.18 Правил надання населенню послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМ України від 21.07.2005 року № 630, плата за послуги вноситься не пізніше 20 числа місяця, що настає за розрахунковим, якщо договором не встановлено інший строк.
Згідно ст.68 ЖК України наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Згідно ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих заявником на суму заборгованості.,
Стягнути з боржника на користь стягувача судовий збір в розмірі 800 грн.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ОСОБА_2
Відповідно до ст. 105 ЦПК України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
За ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.(ст. 105-1 ЦПК України)
С У Д О В И Й Н А К А З
09 червня 2017 року Справа № 357/5276/17
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши справу за заявою Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з електропостачання з ОСОБА_1 в сумі 1812 грн. 73 коп.
Між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Київобленерго» укладено договір про користування електричною енергією побутовим споживачем № 200090673 від 15.01.2013р. АДРЕСА_1.
За ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги /централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо/.
Згідно ст.20 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24.06.2004 року споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року за № 1357, споживач зобовязаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;
вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.
Згідно ст.68 ЖК України наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Згідно ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ОСОБА_2
Відповідно до ст. 105 ЦПК України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування. За ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набираєзаконної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.(ст. 105-1 ЦПК України)
Справа № 357/2953/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 5 м. Біла Церква цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи тим, що він з відповідачем перебувають в зареєстрованому шлюбі з 06.06.2009р., від шлюбу мають двох неповнолітніх дітей, сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2. Стосунки між подружжям погіршились, в сім'ї виникають сварки, конфліктні ситуації, а тому він бажає розірвати шлюб.

Позивач в судове засідання не з'явився, подав суду заяву в якій вказав, що позовні вимоги підтримує, просить провести розгляд справи без його участі.

Відповідач в судове засідання не з'явилась, подала суду заяву в якій вказала, що позовні вимоги визнає, проти розірвання шлюбу не заперечує, просить провести розгляд справи за її відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає ,що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що сторони по справі 06.06.2009р. зареєстрували шлюб, що стверджується копією свідоцтва про одруження. Від шлюбу подружжя мають двох дітей, сина ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2., що підтверджено свідоцтвами про їх народження.

Зі змісту позовної заяви вбачається що причиною для розірвання шлюбу є те, що в сім'ї склалися вкрай неприязні стосунки. Відсутнє взаєморозуміння та повага один до одного. Сторони тривалий час проживають окремо.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.

З огляду наведеного, суд вважає, що збереження шлюбу між сторонами є недоцільним,позов підлягає задоволенню.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідача залишити "ОСОБА_2".

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 112 СК України, ст.ст. 10,60, 88, 212-215, 296 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 06.06.2009року в відділі РАЦС Білоцерківського міськрайонного управління юстиції Київської області, актовий запис № 496 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище відповідача - «ОСОБА_2».

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя О. Я. Ярмола
С У Д О В И Й Н А К А З
09 червня 2017 року Справа № 357/5368/17
Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ярмола О. Я. розглянувши справу за заявою Публічного акціонерного товариства «Київобленерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з електропостачання з ОСОБА_1 в сумі 3437 грн. 10 коп.
Між ОСОБА_1 та Публічним акціонерним товариством «Київобленерго» укладено договір про користування електричною енергією побутовим споживачем № 223002 від 04.01.2000р. АДРЕСА_1.
За ст.13 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» залежно від функціонального призначення житлово-комунальні послуги поділяються на: в т.ч. комунальні послуги /централізоване постачання холодної та гарячої води, водовідведення, газо- та електропостачання, централізоване опалення тощо/.
Згідно ст.20 Закону України Про житлово-комунальні послуги від 24.06.2004 року споживач зобов'язаний оплачувати житлово-комунальні послуги у строки, встановлені договором або законом.
Відповідно до п.42 Правил користування електричною енергією для населення, затверджених постановою КМ України від 26.07.1999 року за № 1357, споживач зобовязаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил;
вносити плату за спожиту електричну енергію виключно на поточний рахунок із спеціальним режимом використання енергопостачальника в уповноваженому банку.
Згідно ст.68 ЖК України наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Згідно ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано, якщо: заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг,-
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ОСОБА_2
Відповідно до ст. 105 ЦПК України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування. За ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набираєзаконної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні.(ст. 105-1 ЦПК України)