Справа №: 398/2343/17
провадження №: 2/398/2161/17
РІШЕННЯ

Іменем України

"30" серпня 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області

в складі: головуючого судді Соколової Р.І.,

за участю секретаря Черкасової Ж.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Олександрії цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Щасливської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулась до Олександрійського міськрайонного суду з позовом до Щасливської сільської ради Олександрійського району про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Свої вимоги мотивує тим, що 10 січня 2016 року померла його мати ОСОБА_2. Після її смерті відкрилась спадщина на належні їй майно та майнові права, в тому числі на земельну ділянку площею 6,24 га, що знаходиться на території Щасливської сільської ради Олександрійського району.

Вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті матері.

Однак, при зверненні до нотаріуса їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки вона протягом 6-ти місячного терміну заяву про прийняття спадщини не подала, інших документів, які підтверджують факт прийняття спадщини не представила.

Встановлений законом шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини закінчився 10 липня 2016 року.

Позивач вважає, що строк для прийняття спадщини пропущений нею з поважних причин, оскільки через пять днів після смерті матері, а саме 15 січня 2016р., помер її син ОСОБА_3 Після чого вона довго перебувала в депресивному стані, мала нервові зриви, почались проблеми зі спиною та хребтом. 14 травня 2016р. її було госпіталізовано до чергового неврологічного відділення. В період з 29 червня по 10 липня 2016р. вона перебувала на лікуванні в денному стаціонарі гінекологічного кабінету ПП «УЦ Леда» в м.Києві. Зазначені обставини та те, що вона весь цей час проживала в м. Києві стали причинами пропуску нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті матері.

Сторони, належно повідомлені про час, дату та місце розгляду справи, в судове засідання не зявились. Від представника позивача та відповідача надійшли заяви про розгляд справи за їх відсутності. При цьому представник позивача позовні вимоги підтримав в повному обсязі, відповідач проти заявлених вимог не заперечує.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позов, оцінивши надані позивачем докази, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

10 січня 2016 року померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть, виданим Олександрійським міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Кіровоградській області 20 квітня 2016 року, актовий запис 69.

Після смерті ОСОБА_2 відкрилась спадщина на належні їй майно та майнові права, в тому числі на земельну ділянку площею 6,24 га, яка знаходиться на території Щасливської сільської ради Олександрійського району, що підтверджується державним актом на право приватної власності на землю серії КР 00770.

Згідно свідоцтва про народження ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, виданого відділом реєстрації актів цивільного стану Олександрійського районного управління юстиції Кіровоградської області 5 вересня 2007р., матірю останньої є ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб № 1 від 11 жовтня 2016р. Добронадіївською сільською радою Олександрійського району 28 квітня 1990 року, актовий запис №6, було зареєстровано шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка після реєстрації шлюбу змінила прізвище на «Мандзій».

18 грудня 2009 року Центральним відділом реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, актовий запис №667, було зареєстровано шлюб між ОСОБА_6 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після реєстрації шлюбу прізвище дружини «Рейляну».

Отже, ОСОБА_1 є спадкоємцем за законом першої черги після смерті ОСОБА_2

При цьому, державним нотаріусом Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 позивачеві відмовлено у прийняті заяви про прийняття спадщини в зв`язку з пропуском шестимісячного строку, передбаченого ст.1270 ЦК України, що підтверджується листом державного нотаріуса ОСОБА_8 від 30 травня 2017р. вих.№1072/02-14.

Відповідно до положень ст.ст.10,11,60 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, при цьому доказування не може ґрунтуватися на припущеннях, а кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків встановлених цим законом.

Згідно ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини, а згідно ч.1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини, тобто з дня смерті спадкодавця (ч. 2 ст. 1220 ЦК України).

Відповідно до ст. 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Позивач пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.

Як свідчать довідка завідувача Олександрійської міської державної нотаріальної контори №1 від 11 серпня 2017р. вих.№1699/01-16 та довідка завідувача Олександрійської районної державної нотаріальної контори від 12 липня 2017р. вих.№633/01-16, згідно книг спадкових справ, після смерті ОСОБА_2 спадкова справа в зазначених нотаріальних конторах не заводилась.

Отже, спадщина, яка відкрилась після смерті ОСОБА_2, до цього часу ніким не прийнята.

Як розяснив Пленум Верховного Суду України у пункті 24 постанови від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Аналіз ч. 3 ст. 1272 ЦК України дає підстави для висновку, що дана норма може бути застосована, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання нотаріусу заяви про прийняття спадщини; 2) ці обставини визнані судом поважними.

За змістом указаної норми поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що позивач не подала своєчасно нотаріусу заяву про прийняття спадщини, оскільки зазнала сильних душевних страждань в звязку зі смертю матері, а фактично через пять днів - сина, хворіла та весь цей час після відкриття спадщини проживала в м.Києві.

Згідно свідоцтва про смерть серії І-БК №364698, виданого 22 січня 2016р. відділом державної реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції у м.Києві, актовий запис № 107, син позивача ОСОБА_3 помер 15 січня 2016 року.

Як свідчить довідка № 1391 від 14 травня 2016р., видана лікарем приймального відділення Київської міської клінічної лікарні №1, ОСОБА_1 звернулась у приймальне відділення, де їй було рекомендовано госпіталізацію до чергового неврологічного відділення та надано першу допомогу.

Згідно довідки ПП «УЦ Леда» від 11 липня 2016р. ОСОБА_1 проходила курс лікування на денному стаціонарі гінекологічного кабінету в період з 29 червня по 10 липня 2016 року.

Виходячи з наведеного, суд вважає за можливе визнати поважною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини та визначити додатковий строк 2 місяці для подання заяви про її прийняття.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 61, 209, 212, 213-215, 218 ЦПК України, суд ,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до Щасливської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) додатковий строк в два місяці, починаючи з набрання судовим рішенням законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті її матері ОСОБА_2, яка померла 10.01.2016 року.

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги, а особами, які не були присутні в судовому засіданні в той же строк з моменту отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Р.І. Соколова