Справа № 362/4040/15-ц Головуючий у І інстанції Орда О. О.
Провадження № 22-ц/780/2437/17 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 35 13.06.2017
УХВАЛА

Іменем України

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Київської області в складі:

головуючогоОСОБА_1,
суддівОСОБА_2, ОСОБА_3,
при секретаріОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_5 на рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_5 до Приватного підприємства "Актив Інвест", ОСОБА_6 треті особи: Товариство з обмеженою відповідальністю "Комінвест", ОСОБА_7 про визнання недостовірним висновку та стягнення витрат,-

В С Т А Н О В И Л А:

У червні 2015 року ОСОБА_5 звернулася з позовом до ПП "Актив Інвест", ОСОБА_6, третя особа: ТОВ "Комінвест", ОСОБА_7 про визнання недостовірним висновку та стягнення витрат.

В обґрунтування позову вказувала, що 19.09.2013 року ПП Актив Інвест було виконано незалежну оцінку заподіяної шкоди з відновлення підтопленого офісного приміщення ТОВ Комінвест, яке знаходиться за адресою: м. Київ, пров. Старокиївській. 5.

Оцінювачем складено висновок про грошову суму заподіяної шкоди станом на 19.09.2013 року у розмірі 32 837 грн.

Дане залиття офісного приміщення ТОВ Комінвест відбулося 13.09.2013 року, що підтверджується актом обстеження санітарно-технічного стану офісного приміщення від 13.09.2013 року складеного комісією ВОП Шулявка, із якого слідує що причиною залиття стало неохайне користування унітазом мешканцями квартири № 5 по пров. Старокиївському в м. Києві, власником якої є ОСОБА_7, з яким вона з 14.12.1985 року перебуває в зареєстрованому шлюбі.

На основі висновку про оцінку майна від 19.09.2013 року складеного ПП Актив Інвест апеляційним судом м. Києва стягнуто з ОСОБА_7 на користь ТОВ Комінвест 32837,69 грн. матеріальної шкоди, заподіяної внаслідок залиття офісного приміщення та 2500 грн. витрат на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди. Витрати відповідно до рішення апеляційного суду м. Києва підлягають відшкодуванню з сімейного бюджету, що в свою чергу вплине на її фінансове становище.

Те, що в звіті викладені недостовірні відомості підтверджено, також, рецензією № 12/ЕР від 29.02.2016 року, за яку позивачем сплачено 500 грн. Окрім того з огляду на те, що ПП Актів Інвест внесло до офіційного документу недостовірні відомості позивач звернулася до правоохоронних органів з заявою про скоєння злочину, на підставі якої відкрито кримінальне провадження № 0000 за ознаками злочину передбаченого ч.2 ст. 358 КК України, триває досудове розслідування внаслідок чого позивач поніс збитки за послуги згідно актів в сумі 2500, все це вимусило звернутися до суду з даним позовом.

Просить визнати звіт про оцінку майна від 19.09.2013 року складений ПП Актів інвест недостовірним, необ'єктивним та таким, що має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, а отже таким, що не може використовуватись для розміру заподіяної шкоди з відновлення залитого офісного приміщення за адресою: м. Київ, пров. Старокиївській, 5 та стягнути з ПП Актив Інвест на її користь витрати завдані неправомірними діями ПП Актив Інвест в розмірі 3000 грн.

Рішенням Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06 березня 2017 року у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду, ОСОБА_5 подала апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позов.

Заслухавши доповідь судді апеляційного суду, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційну скаргу слід відхилити з таких підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що третій особі по справі ОСОБА_7 на праві власності належить квартира № 5 по пров. Старокиївському в м. Києві на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого ОСОБА_8О державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори 10 червня 2009 року та зареєстрованого в реєстрі за № 9-2249, зареєстрованого КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на обєкти нерухомого майна 13.08.2009 року, реєстровий номер 2094.

Згідно рішення апеляційного суду м. Києва від 15.10.2014 року рішення Шевченківського районного суді міста Києва від 29.04.2014 року скасовано, позов ТОВ Комінвест до ОСОБА_7, третя особа: ОСОБА_9 про відшкодування, шкоди заподіяної внаслідок залиття приміщення задоволено та стягнуто з ОСОБА_7 на користь ТОВ Комінвест 32 837,69 грн. матеріальної шкоди, 328,87 грн. судового збору та 2500 грн. витрат на проведення оцінки вартості ремонтно-відновлювальних робіт та визначення розміру шкоди. Рішення набрало законної сили. 21 листопада 2014 року Шевченківським районним судом міста Києва видано виконавчий лист по даній справі.

Відповідно до звіту про оцінку майна від 19 вересня 2013 року ПП Актив Інвест розмір заподіяної шкоди з відновлення залитого офісного приміщення за адресою: м. Київ, Шевченківський район, пров. Старокиївській, 5 станом на 19.09.2013 року складає зокрема 37 779, 46 грн., замовник ТОВ Комінвест.

Згідно рецензії на звіт про оцінку майна від 29.02.2016 року № 12/ЕР Експертної ради Українського товариства оцінювачів, обєкт оцінки: розмір заподіяної шкоди з відновлення залитого офісного приміщення за адресою: м. Київ, Шевченківський район, пров. Старокиївській 5 звіт про оцінку майна -розмір заподіяної шкоди з відновлення залитого офісного приміщення класифікується як такий, що не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною в звіті, після виправлення зазначених недоліків.

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії ІІІ-БК № 278227 між ОСОБА_7 та ОСОБА_5 14 грудня 1985 року укладено шлюб.

Вказані обставини відповідають матеріалам справи.

Відмовляючи в позові, суд першої інстанції виходив з того, що позивачка ставлячи питання про визнання недостовірним та скасування звіту про оцінку майна не надала суду доказів тих обставин, що зазначений звіт є відповідним правочином і не зазначила підстав, передбачених для визнання даного правочину недійсним. Суд вказав, що зазначені позовні вимоги є неналежним способом захисту порушеного права, а позивачка в свою чергу є неналежним позивачем по даній справі, оскільки власником квартири та заподіювачем шкоди, з якого проводиться стягнення є її чоловік, третя особа по справі ОСОБА_7, який в свою чергу даний Звіт не оскаржував.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, з огляду на таке.

Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" від 12.07.2001 року № 2658-III визначено правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб'єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів.

Згідно ч. 1 ст. 3 Закону № 2658-III, оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону, і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України (ч. 1 ст. 9 вказаного Закону).

Постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 року № 1440 затверджено Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна", який є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна.

Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2004 року № 1442 затверджено Національний стандарт № 2 "Оцінка нерухомого майна", який є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 Закону України ''Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні'' (надалі - Закон), не допускається проведення оцінки майна суб'єктами оціночної діяльності - суб'єктами господарювання у таких випадках: - проведення суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання оцінки майна, що належить йому або оцінювачам, які працюють у його складі, на праві власності або на яке зазначені особи мають майнові права;

- проведення оцінки майна фізичної особи-замовника або керівників юридичної особи яка с замовником оцінки, оцінювачем, який має родинні зв'язки з зазначеними особами, або суб"єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання, керівництво якого має зазначені зв"язки;

- проведення оцінки майна своїх засновників (учасників).

Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону, результати оцінки майна, проведеної з порушеннями зазначених обмежень, визнаються недійсними та підлягають обов'язковому скасуванню.

Інших випадків, в яких результати оцінки майна визнаються недійсними та підлягають скасуванню, Законом не передбачено.

Стаття 13 Закону передбачає лише можливість рецензування звіту про оцінку майна на вимогу суду та осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна.

Пунктом 67 Національного стандарту № 1 Загальні засади майна і майнових прав (затвердженого постановою КМУ від 10.09.2003 року № 1440) передбачено ознаки, за якими класифікується звіт про оцінку майна, за результати рецензування, а саме:

- звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна:

- звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на недостовірність оцінки;

- не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків:

- звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, с неякісним та (або) непрофесійним та не може бути використаний.

Відповідно до ч. 2 ст. 16 ЦК України способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: визнання права, визнання правочину недійсним, припинення дії, яка порушує право, відновлення становища, яке існувало до порушення, примусове виконання обов'язку у натурі, зміна правовідношення, припинення правовідношення, відшкодування збитків та інші способі відшкодування майнової шкоди, відшкодування моральної шкоди, визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб.

Аналізуючи зміст наведених вище нормативно-правових актів, враховуючи положення рецензії на звіт про оцінку майна від 29.02.2016 року № 12/ЕР Експертної ради Українського товариства оцінювачів про те, що звіт ПП "Актив Інвест" від 19.09.2013 року не повною мірою відповідає вимогам нормативно правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, однак після виправлення недоліків може використовуватися з визначеною у звіті метою, суд першої інстанції дійшов вірного висновку, що вимоги позовної заяви про визнання недостовірним та скасування висновку про грошову оцінку заподіяної шкоди є безпідставними, тому в їх задоволенні необхідно відмовити.

Отже, оскільки в доводах апеляційної скарги не зазначено жодної конкретної правової норми, яка б передбачала можливість визнання недостовірним та скасування висновку про грошову оцінку заподіяної шкоди висновки суду першої інстанції про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог є цілком обгрунтованими.

Також, є обгрунтованими висновки суду першої інстанції в тій частині, що позивач ОСОБА_5 є неналежним позивачем, оскільки не довела, що будь-яке її право було порушено відповідачем, враховуючи ті обставини, що власником квартири і заподіювачем шкоди, з якого її було стягнуто, відповідно до оскаржуваного звіту є її чоловік.

Врахувуючи все вищевикладене, колегія суддів вважає, що висновки суду першої інстанції відповідають фактичним обставинам справи та ґрунтуються на наявних у справі доказах, доводи апеляційної скарги зазначених висновків не спростовують, а відтак вимоги апеляційної скарги задоволені бути не можуть.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції ухвалене з дотриманням норм матеріального та процесуального права і не може бути скасоване з підстав, викладених в апеляційній скарзі.

При цьому, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції, розглядаючи спір повно та всебічно дослідив і оцінив обставини справи, надані сторонами докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює, а тому рішення суду першої інстанції є законним та обгрунтованим, і підстави для його скасування відсутні.

Керуючись ст.ст. 303, 307-308, 313 - 315, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_5 відхилити.

Рішення Васильківського міськрайонного суду Київської області від 06 березня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення і може бути оскаржена у касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий: Р.В.Березовенко

Судді: Ю.О.Матвієнко

ОСОБА_2