Справа № 209/4290/16-ц
Провадження № 2/209/308/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 червня 2017 року Дніпровський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області в складі: головуючого судді Решетник Т.О.,

за участю секретаря Шаповал А.В.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виселення з квартири, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_3 звернулася до суду з позовом, в якому просить суд винести рішення про виселення відповідача ОСОБА_2 з квартири, що належить їй на праві власності, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1; стягнути з відповідача судові витрати по справі.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Дніпродзержинська від 14.03.2017 р. відкрито провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_4, ОСОБА_5 про виселення з квартири.

16.05.2017 року Позивачем ОСОБА_3 до суду подано заяву про зміну підстав позову від 16.05.2017 року, в якій позивач просить визнати відповідача ОСОБА_2 таким, що втратив право користування квартирою № 65 в буд.6 по пр.Перемоги в м.Кам'янське.

Представник позивача ОСОБА_1 підтримав подану позивачем ОСОБА_3 заяву про зміну підстав позову від 16.05.2017 р., просив прийняти її до розгляду.

Відповідач ОСОБА_2 заперечував проти прийняття до розгляду поданої позивачем ОСОБА_3 заяви про зміну підстав позову від 16.05.2017 р.

Заслухавши учасників судового процесу та дослідивши матеріали справи суд приходить до наступного.

Згідно положень ч.2 ст.31 ЦПК України, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач - пред'явити зустрічний позов.

Із змісту цієї норми вбачається, що права позивача на зміну предмету позову та на зміну підстави позову є взаємовиключними, і позивач вправі змінити або предмет, або підставу позову. Зміна як предмету, так і підстав позову по суті являється поданням нового позову, що предявляється тим самим позивачем до того самого відповідача. В такому випадку позивач повноважний звернутись до суду з новою позовною заявою в порядку ст.118 ЦПК України

Предмет позову - це матеріальний зміст позовних вимог позивача, проявляється в матеріально-правовій заінтересованості - отримати певне матеріальне благо. Підстава позову - обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, які об'єктивуються в поданих доказах.

Згідно роз'яснень, наведених в п.9 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року № 5 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду", уточнюючи позовні вимоги або заперечення проти позову, суд визначає характер спірних правовідносин сторін, зміст їх правових вимог і матеріальний закон, що їх регулює, і яким належить керуватися при вирішенні спору. Зокрема, у позивача суд повинен зясувати предмет позову (що конкретно вимагає позивач), підставу позову (чим він обґрунтовує свої вимоги) і зміст вимоги (який спосіб захисту свого права він обрав). Зясовується правильність обєднання кількох однорідних вимог, наявність у позивача інших вимог до відповідача, які можуть бути повязаними між собою, для вирішення питання про їх обєднання або розєднання (стаття 126 ЦПК). У відповідача суд зясовує суть заперечення проти позову та характер такого заперечення (процесуальний чи матеріально-правовий). З урахуванням вимог і заперечень сторін, обставин, на які посилаються інші особи, які беруть участь у справі, а також норм права, які підлягають застосуванню, суд визначає факти, які необхідно встановити для вирішення спору, і які з них визнаються кожною стороною, а які підлягають доказуванню (предмет доказування; стаття 179 ЦПК). Оскільки підставою позову є фактичні обставини, що наведені у заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним при вирішенні судом питання про те, яким законом слід керуватися при вирішенні спору.

Верховний Суд України також відзначив, що зміна підстав і предмету позову не допускається, якщо в процесі розгляду справи повністю змінюються підстави й предмет позову, то це слід розглядати, як нові позовні вимоги, які мають бути оформлені письмовою заявою у відповідності з ЦПК України і одночасною відмовою від раніше заявлених вимог.

Фактично, як вбачається з поданої заяви про зміну підстав позову позивач фактично змінює підстави та предмет позову, оскільки заявляє нову вимогу та змінює фактичні обставини, в частині вимог до відповідача. Так, в первісному позові предметом позову зазначена вимога про виселення ОСОБА_2 з квартири, що належить їй на праві власності, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, підставою зазначено неможливість подальшого спільного мешкання з відповідачем в квартирі, неможливістю вільно користуватися належною позивачу на праві приватної власності квартирою, ухиленні відповідача від сплати витрат на утримання квартири, її ремонті, оплаті комунальних послуг. В уточненій позовній заяві (заяві про зміну підстав позову) предметом позову є вимога втрата користування квартирою на підставі втрати статусу члена родини після розірвання шлюбу із позивачем, внаслідок припинення права користування чужим майном (сервітут).

Враховуючи той факт, що позивачем змінено як предмет, так і підставу позову, у прийнятті заяви про зміну підстав позову слід відмовити.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.31, 208-210 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

У прийнятті до розгляду заяви про зміну підстав позову від 16.05.2017 року, поданої позивачем ОСОБА_3 - відмовити.

Роз'яснити право на звернення до суду із заявленими новими позовними вимогами в загальному порядку, визначеному нормами ЦПК України.

Ухвала окремому оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О. Решетник