23.08.2017 Провадження № 2/389/772/17
У Х В А Л А

23 серпня 2017 року Суддя Знам`янського міськрайонного суду Кіровоградської області ОСОБА_1, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_2 до Товариства з додатковою відповідальністю «Колос» в особі голови правління ОСОБА_3, Знамянської районної державної адміністрації Кіровоградської області про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до Товариства з додатковою відповідальністю «Колос» в особі голови правління ОСОБА_3, Знамянської районної державної адміністрації Кіровоградської області, в якому просить витребувати з незаконного володіння ТДВ «Колос» земельну ділянку, площею 0,86 га, яка належить йому та яка розташована на території Дмитрівської сільської ради Знамянського району Кіровоградської області.

Стаття 119 ЦПК України містить вимоги щодо форми і змісту позовної заяви. За приписами п.4 ч.ч.2, 5 вказаної статті, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру, до неї додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна.

Відповідно до абз.1 та 2 п.6 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року №10,розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Згідно Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду. Ставка судового збору за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру, складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн.).

Дана позовна заява не відповідає зазначеним вимогам чинного законодавства та потребує уточнення, оскільки у ній не зазначено ціну позову, що є перешкодою для правильного визначення розміру судового збору, який підлягає сплаті за подання даного позову до суду.

За вказаних обставин провадження у справі не може бути відкритим, а тому відповідно до ст.121 ЦПК України дана позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 209, 210 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до Товариства з додатковою відповідальністю «Колос» в особі голови правління ОСОБА_3, Знамянської районної державної адміністрації Кіровоградської області про витребування земельної ділянки з чужого незаконного володіння, залишити без руху, для усунення недоліків строком п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали.

Запропонувати позивачу надати належним чином оформлену позовну заяву із зазначенням ціни позову і у разі необхідності доплатити судовий збір. На підтвердження ціни позову надати документ про вартість спірного майна.

У разі невиконання вимог суду позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала щодо сплати судового збору може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області у пятиденний строк з дня отримання її копії, через суд першої інстанції.

Суддя Г.В. Берднікова