ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1651/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"30" травня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі
головуючого- судді Шклянка М.П.,
при секретарях Галян Л.В., Бак О.Л.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом обов'язкової частки, -
Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до відповідача про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом обов'язкової частки, а саме просила визнати за нею право власності на 3/8 частини квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом обов'язкової частки після смерті ОСОБА_4. В обґрунтування позовних вимог посилалась на те, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер батько позивача ОСОБА_4 після смерті якого відкрилась спадщина на ? частини квартири АДРЕСА_1. На випадок смерті ОСОБА_4 залишив заповіт на користь відповідача, який є племінником позивача. Вказувала, що у визначений законодавством строк звернулась до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття обов'язкової частки спадщини після померлого батька, оскільки досягла пенсійного віку, однак нотаріус відмовив у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спірну квартиру. Окрім позивача спадкоємцями першої черги є також син спадкодавця ОСОБА_5, який відмовився від прийняття обов'язкової частки спадщини. В зв'язку з тим, що у позивача відсутні оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно, вона не має можливості реалізувати своє право і прийняти спадщину, в зв'язку з чим звернувся до суду.
Позивач в судове засідання не з'явилась, надала суду заяву в якій просила розгляд справи провести у її відсутність, позовні вимоги підтримала, проти ухвалення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з'явився та не надав суду письмових заперечень, хоча про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Відповідно ст..224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який був повідомлений належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутність або якщо зазначені ним причини неявки визнані судом не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Від третьої особи на адресу суду надійшла заява про розгляд справи за їх відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає встановленими наступні факти та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що позивач є донькою ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
Після його смерті відкрилась спадщина на ? частини квартири АДРЕСА_1, з них:
-1/2 частини квартири належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності на житло, видане Дніпровською районною державною адміністрацією 24.051993 p.;
-1/4 частини квартири належала спадкодавцю на підставі свідоцтва про право на спадщину від 08.10.2003 р. № Ін-3148, виданого Десятою Київською державною нотаріальною конторою.
19.10.2010 року, позивач звернувся до Десятої Київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття обов'язкової частки спадщини, оскільки досягла пенсійного віку. Зі змісту вказаної заяви вбачається, що позивачу відомо про наявність заповіту посвідченого 11.12.2004 року за реєстром 2у-1814 на ім'я відповідача ОСОБА_3
19.10.2010 року Десятою Київської державної нотаріальної конторою заведена спадкова справа № 1199/10 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4.
Як вбачається з копій матеріалів вказаної спадкової справи та письмових пояснень позивача, спадкоємця першої черги після померлого, окрім позивача, є також син спадкодавця ОСОБА_5, який також у зв'язку з досягненням пенсійного віку мав право на обов'язкову частку спадщини відповідно до ст. 1241 ЦК України. Однак, 20.10.2010 року подав державному нотаріусу заяву в якій зазначив, що йому відомо про існування заповіту посвідченого 11.12.2004 року за реєстром № 2у-1814 на ім'я відповідача ОСОБА_3 та, що він не претендує на одержання обов'язкової частки спадщини, яка відкрилась після смерті батька.
20.10.2010 року відповідач ОСОБА_3 звернувся до Десятої Київської нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_4
Разом з тим, постановою від 27.09.2016 року, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на частку квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_4, у зв'язку з тим, що спадкоємцем не надано свідоцтво про право власності на житло, видане Дніпровською районною державною адміністрацією 24.051993 p..
Згідно письмових пояснень позивача, оригінали правовстановлюючих документів на вищевказану частину квартири знаходяться у відповідача, який відмовляється надати позивачу оригінали свідоцтв про право власності на частину спірної квартири, що позбавляє позивача реалізувати своє право на прийняття спадщини після смерті її батька.
Згідно з ч. 1 ст. 1216 Цивільного кодексу України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб «спадкоємців).
Зі змісту ч. 1 ст. 1241 ЦК України вбачається, що повнолітні непрацездатні діти спадкодавця спадкують, незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов'язкова частка).
Згідно ч. 4 ст. 1268 ЦК України незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до ч. 1 ст. 1296 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Згідно з ч. 3 ст. 1296 Цивільного кодексу України відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно з ч. 1ст. 1297 Цивільного кодексу України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Згідно ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Відповідно до п. 23 Постанови Пленуму ВСУ «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Згідно статті З ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленим цим Кодексом, звернутися до суду за захистом свої порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Зі змісту рішення Конституційного Суду України від 11.02.2014 № 1-рп/2014 вбачається, що Конституційний Суд України, розкриваючи зміст поняття „повнолітні непрацездатні діти", що використовується в абзаці першому частини першої статті 1241 Кодексу щодо права на обов'язкову частку у спадщині, ґрунтується на положеннях частини третьої статті 75 Сімейного кодексу, який відносить до категорії „непрацездатні" інвалідів I, II та III групи, а також пенсійного законодавства та законів України, які регулюють соціальне страхування і визначають поняття „непрацездатний".
Так, згідно з абзацом сімнадцятим частини першої статті 1 Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування" від 9 липня 2003 року № 1058-IV з наступними змінами (далі - Закон № 1058) до непрацездатних громадян належать, зокрема, особи, які досягли встановленого законом пенсійного віку.
Як встановлено судом, після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина на ? частки спірної квартири, а спадкоємцями першої черги після його смерті є позивач та ОСОБА_5 (син спадкодавця). У разі прийняття спадкоємцями першої черги спадщини за законом, частка кожного з них становила б (3/4 : 2=) 3/8 частки квартири АДРЕСА_1.
Таким чином, оскільки на момент смерті спадкодавця позивач досягла пенсійного віку та звернулась до нотаріуса з заявою про прийняття обов'язкової частки спадщини, то відповідно до вимог ст. 1241 ЦК України ОСОБА_2 має право на половину частки, яка належала б їй у разі спадкування за законом, тобто (3/8 : 2=) 3/16 частки квартири АДРЕСА_1.
Вирішуючи позов таким чином, відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача суму понесених останньою судових витрат пропорційну задоволеним вимогам, що становить ((823,75грн. судовий збір+336,00 грн. витрати по розміщенню оголошення в газеті)/2=) 579,88 грн.
Керуючись ст.ст.1216,1241,1268,1269,1296,1267,392 ЦК України, ч. 1 ст. 1 Закону України „Про загальнообов'язкове державне пенсійне страхування", ст.ст. 10, 59, 60, 74,88, 208, 209, 212-215, 218, 224 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Десята Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування за законом обов'язкової частки - задовольнити частково.
Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на 3/16 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом обов'язкової частки після ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.
В решті позову - відмовити.
Рішення може бути оскаржене позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення ухвали до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя