УХВАЛА

19 червня 2017 року , м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Осіпенко Л.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Міського комунального підприємства «Сватівський водоканал», Сватівської міської ради Луганської області про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, стягнення не донарахованої суми заробітної плати,

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до відповідачів «Сватівського водоканалу», Сватівської міської ради Луганської області про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, стягнення не донарахованої суми заробітної плати.

Розглянувши подану позовну заяву, суд вважає, що вона не може бути прийнята до провадження, так як не відповідає вимогам цивільно-процесуального законодавства України з огляду на настпне.

Вирішуючи пиатння щодо наявності правових підстав для прийняття позовної заяви до розгляду, суд виходив з наступного:

Суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України).

Частиною 3 ст.2 ЦПК України встановлено, що провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається з позовної заяви, позивач заявила одночасно позовні вимоги немайнового та майнового характеру: про стягнення моральної шкоди у розмірі 15000,00 грн., донарахування різниці в заробітній платі у розмірі 34824,00 грн., зобовязати Сватівську міську раду через ЗМІ «Голос Громади» та «Сватівські відомості» вибачитись перед позивачем за поширення неправдивих даних.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

При зверненні в суд позивач сплатила судовий збір у сумі 640,00 грн.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про захист честі та гідності фізичної особи, ділової репутації фізичної або юридичної особи, а саме: позовної заяви немайнового характеру 0,4 розміру прожиткового мінімуму, для працездатних осіб позовної заяви про відшкодування моральної шкоди 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, позивачу необхідно надати суду документ, що підтверджує сплату судового збору за кожну вимогу майнового та немайнового характеру.

Звернення до суду за захистом своїх порушених прав здійснюється в порядку, визначеному Цивільно-процесуальним кодексом України, п. 3, 4, 5, 6 статті 119 якого передбачено, що позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, поряд з іншим також повинна містити: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Відповідно до п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України позовна заява повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України, у зв'язку з чим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Таким чином, позивачу необхідно викласти обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги і зазначити підтвердження кожній обставині, викладеній в позові.

Згідно ст.ст. 3,4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Відповідно до положень ст. 15 ЦПК України в порядку цивільного судочинства підлягають захисту порушені, невизнані або оспорювані права, свободи чи інтереси особи, яка у разі порушення права може скористатися відповідно до ст. 16 ЦК України, не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту права.

Так, способи захисту цивільних прав та інтересів передбачені ст. 16 ЦК України, за положеннями якої під способами захисту суб'єктивних цивільних прав є закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення(визнання) порушених(оспорюваних) прав та вплив на правопорушника. Особа, законний інтерес або право якої порушено, може скористатися способом захисту, який прямо передбачений нормою матеріального права або може скористатися можливістю вибору між декількома способами захисту, якщо це не заборонено законом. Якщо ж спеціальні норми не встановлюють конкретних заходів, то особа має право обрати спосіб із числа передбачених ст. 16 ЦК з урахуванням специфіки порушеного права й характеру правопорушення. При цьому, особа, право якої порушено, може скористатися відповідно до ст. 16 ЦК України, не будь-яким, а цілком конкретним способом захисту свого права.

Частиною 2 ст. 16 ЦК встановлено, що способами захисту цивільних прав та інтересів можуть бути: 1) визнання права; 2) визнання правочину недійсним; 3) припинення дії, яка порушує право; 4) відновлення становища, яке існувало до порушення; 5) примусове виконання обов'язку в натурі; 6) зміна правовідношення; 7) припинення правовідношення; 8) відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; 9) відшкодування моральної (немайнової) шкоди; 10) визнання незаконними рішення, дії чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом.

Як вбачається з позовних вимог, зазначені не відповідають вимогам ст. 16 ЦК України та викладені некоректно, а саме, не зазначено, до якого з відповідачів по справі предявлена кожна з вимог.

Крім того, відповідно до ч.2 ст.118 ЦПК України, позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою підставою виникнення або поданими доказами.

Однорідними можуть вважатися позовні заяви, які, повязані з однорідними позовними вимогами і водночас подані одним і тим же позивачем до одного й того самого відповідача (чи відповідачів) або хоча й різними позивачами, але до одного й того ж відповідача. Однорідними ж позовними вимогами є такі, що виникають з одних і тих самих або з аналогічних підстав і водночас повязані між собою одним і тим самим способом захисту прав і законних інтересів.

В той же час, заявлені позивачем позовні вимоги про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення не донарахованої суми заробітної плати однорідними вважати не можна. Зі змісту позовних вимогу даній справі убачається, що позовні вимоги не є однорідними, мають різні предмети, а також різні способи захисту прав та не зазначено, до якого з відповідачів вони предявлені.Більш того, на думку суду, об'єднання цих вимог перешкоджатиме з'ясуванню прав і взаємовідносин сторін та суттєво утруднить вирішення спору. Таким чином, позивачу необхідно звернутися до суду окремо з вимогою про захист честі, гідності та ділової репутації та стягнення не донарахованої суми заробітної плати.

Окрім того, виходячи з положень ч. 1 ст. 120 ЦПК України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Всупереч цьому, позивач не надала копії документів, доданих до позовної заяви відповідно до кількості відповідачів по справі.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення пункту 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право подати до суду будь-який позов, що стосується його цивільних прав і обов'язків. Проте право на суд не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

Згідно ст.121 Цивільного процесуального кодексу Українипозовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч.1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Разом з цим суд розяснює, що, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше, заява вважається неподаною і повертається позивачу. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню позивача з нею до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 208-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя -

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Міського комунального підприємства «Сватівський водоканал», Сватівської міської ради Луганської області про захист честі, гідності та ділової репутації, стягнення моральної шкоди, стягнення не донарахованої суми заробітної плати, - залишити без руху.

Надати позивачу строк протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків, зазначених в ухвалі судді.

Розяснити позивачу, що у випадку неусунення зазначених недоліків у строк, зазначений в ухвалі, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Л.М.Осіпенко