Справа № 226/19/17
Провадження № 2/226/106/2017
У Х В А Л А

10 січня 2017 року суддя Димитровського міського суду Донецької області Петунін І.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні

В С Т А Н О В И В:

04.01.2017р. до Димитровського міського суду Донецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні. Позивачем не надана квитанція на сплату судового збору та заявлено клопотання про звільнення його від сплати судового збору у звязку з майновим станом позивача. При цьому позивач вказує, що для сплати потрібна сума 2425,72 грн. Це становить майже 2 мінімальні заробітні плати та 2 його місячні заробітні плати. Відомості з Пенсійного фонду України за формою ОК-5 підтверджують, що з січня по серпень 2016р. він не мав доходу, з вересня по листопад 2016р. йому нарахована заробітна плата 1450 грн. Відомості з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утриманих податків за №958/10/05/-06-11 від 29.12.2016р. підтверджують, що у першому, другому кварталах 2016р. він не отримував дохід, а у третьому кварталі ним було отримано дохід 1450 грн. Оцінка незадовільного майнового стану, зокрема покладено на структурні підрозділи з питань соціального захисту населення районних, районних у містах Києві і Севастополі держадміністрацій, виконавчих органів міських, районних у містах (у разі їх створення) рад. Незадовільний майновий стан також підтверджується повідомленням про призначення субсидії на ЖКП № 8575 від 19.10.2016р. У звязку з цим просить звільнити його від сплати судового збору та стягнути судовий збір з відповідача під час проголошення рішення по справі.

Згідно ч.1 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Відповідно до ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у ч.1 цієї статті.

Аналогічні норми міститься у ч.ч.1, 3 ст.82 ЦПК України.

За змістом наданих позивачем форми ОК-5 «Індивідуальні відомості про застраховану особу» з датою формування на 29.12.2016р. та відомостей з інформаційного фонду Державного реєстру фізичних осіб ДФС України про суми виплачених доходів та утримання податків за період з січня по вересень 2016р. від 29.12.2016р., позивач з січня по серпень 2016р. займаючись підприємницькою діяльністю не отримував доходу, а з січня по листопад 2016р. отримував заробітну плату від ОСОБА_2 у сумі 1450 грн. щомісячно.

Суддя вважає, що клопотання позивача про звільнення його від сплати судового збору задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Суддя вважає, що єдиною для звільнення позивача від судового збору, є його майновий стан.

Відповідно до ст.190 ЦК України, майном як особливим обєктом вважаються окрема річ, сукупність речей, а також майнові права та обовязки.

Само по собі не отримання доходу від зайняття підприємницькою діяльністю і при цьому продовження нею займатися не свідчить про те, що майновий стан позивача є таким, що дає можливість взагалі звільнити його від судового збору, до того ж, останні місяці перед зверненням до суду він отримував мінімальну заробітну та має можливість заплатити мінімальну ставку судового збору у сумі 551,20 та має право надати клопотання про відстрочення чи розстрочення сплати судового збору.

Також, призначення позивачу субсидії на сплату житлово-комунальних послуг саме по собі не дає свідчить про незадовільний майновий стан позивача, оскільки враховує тільки документально підтверджені його доходи, а не наявність майна.

До того ж, з 01.01.2017р. мінімальна заробітна плата, яку отримує позивач, збільшилася на 100%, а судовий збір розраховується з мінімальної заробітної плати станом на 01.01.2016р.

Крім цього, не заперечуючи права позивача щодо вибору розміру позовних вимог, суддя звертає увагу те, що позивач, наголошуючи, що його незадовільний майновий стан повязаний, зокрема із заборгованістю по заробітній платі у 35,10 грн., тим не менш просить стягнути з відповідача на свою користь тільки грошову суму відповідальності, передбачену ст.117 КЗпП України по 24.11.2016р., а не по день набрання чинності рішення суду.

Тому доводи позивача щодо його незадовільного майнового стану, в підтвердження яких надані зазначені вище документи не є обєктивними, непереборними та істотними обставинами щодо звільнення позивача від сплати судового збору.

Згідно абз.3 п.29 постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», з урахуванням вимог ст.11 ЦПК суд не вправі вчиняти дії, про які йдеться у ст.8 Закону України «Про судовий збір», з власної ініціативи. У звязку з цим суддя не може застосувати розстрочення чи відстрочення судового збору, оскільки позивачем надана заява лише про його звільнення від сплати судового збору.

Враховуючи викладене, суддя вважає, що у клопотанні про звільнення позивача від сплати судового збору, необхідно відмовити.

Разом з тим, згідно ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» в редакції на час подання позовної заяви, судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно абз.3 п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» в редакції на час подання позовної заяви, ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою або фізичною особою-підприємцем становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

Оскільки позовна заява надійшла до суду 30.12.2016р. (згідно поштового штемпелю), то позивачу необхідно сплатити 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати (за змістом Закону України «Про Державний бюджет на 2016 рік», мінімальна заробітна плата з 01.01.2016р. складає 1378 грн.), на рахунок: 0034, отримувач: УК/м.Димитров/22030001, код класифікації доходів: 22030001, , МФО: 834016, ОКПО: 34686500, банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у Донецькій області.

Оскільки позивач просить стягнути на його користь середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні у сумі 242572,22 грн., то суддя вважає, що позивач повинен заплатити судовий збір у сумі 2425,72 грн. (242572,22 грн. х 1%).

Таким чином, позовна заява не відповідає вимогам ст.119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не доданий документ про сплату у повному обсязі судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Тому позивачу необхідно надати строк для виправлення недоліків.

Зважаючи на вищевикладене, керуючись ст.ст.82, 119, 121 ЦПК України, ст.ст.2, 4, 8 Закону України «Про судовий збір», суддя -

У Х В А Л И В :

Відмовити ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за позовною заявою ОСОБА_1 до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Державного підприємства «Красноармійськвугілля» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні, залишити без руху, надав позивачу строк, що не перевищує пяти днів з дня отримання цієї ухвали, для виправлення вказаних недоліків, інакше позовна заява буде вважатися неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала підлягає оскарженню в частині визначення розміру судового збору. Ухвала судді в цій частині набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, яка може бути подана до Апеляційного суду Донецької області через Димитровський міський суд Донецької області протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга може бути подана протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: