Справа №718/2620/16-ц
Провадження №2/718/1101/16
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.03.2017 року Кіцманський районний суд Чернівецької області у складі судді Мізюка В.М., секретаря Безушко М.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Кіцмань цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Державного підприємства «Інформаційний центр міністерства юстиції України», треті особи: ОСОБА_2, Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, звернувся в суд із позовом до відповідачів про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту, мотивуючи свої вимоги тим, що йому на праві власності належала будівля магазину з мансардним поверхом та добудованим баром та земельна ділянка площею 0,0815 га розташовані в АДРЕСА_1. 07.10.2008 року між ним та ПАТ «Укрсоцбанк» було укладено іпотечний договір №45, який він передав вищевказане майно в іпотеку як забезпечення виконання зобов'язань за договором надання кредитних послуг №45 від 07.10.2008 року. 26.11.2009 року нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу вчинено виконавчий напис про звернення стягнення на предмет іпотеки, на підставі якого 06.01.2012 року було відкрито виконавче провадження та накладено арешт на належне йому майно. Згідно звіту експерта від 11.11.2014 року вартість будівлі та земельної ділянки становить 2 474 017 гривень. Листом від 04.12.2014 року було повідомлено про намір здійснити реалізацію предмету іпотеки на електронних торгах 29.12.2014 року. Цієї дати торги не відбулись у зв'язку з відсутністю цінових пропозицій. 11.01.2015 року державним виконавцем проведено уцінку майна на 25%, з урахуванням якої вартість майна становила 1 855 512,80 гривень. Листом від 15.01.2015 року було повідомлено про реалізацію предмету іпотеки на електронних торгах 12.02.2015 року. За результатами електронних торгів майно реалізовано за ціною 2 003 953,874 гривень ОСОБА_2, однак на день пред'явлення позову власником майна є ОСОБА_3.

Зазначає, що торги проведені з порушенням чинного законодавства, зокрема: відсутня заявка на публікацію повідомлення, не подавалось оголошення про перші торги на 29.12.2014 року, оголошення про повторні торги на 12.02.2015 року подане не в місцеву прессу а в газети «Буковина» та «Доба» та не містить повну інформацію про предмет іпотеки який підлягав продажу, не повідомлено іпотекодавця про проведення торгів, повторні торги не проведено у встановлених місячний строк після перших торгів, повторні торги проведено за зниженою ціною, що не відповідає вимогам чинногог законодавства, а тому просив позов задовольнити.

Позивач та його представник підтримали заявлені вимоги з підстав наведених в позові.

Представник відповідача, Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, в судове засідання не з'явився, хоча завчасно та належним чином був повідомлений про місце, дату та час слухання справи, про що свідчить розписка в отриманні рекомендованого повідомлення.

Представник відповідача, Державного підприємства «Інформаційний центр міністерства юстиції України», в судове засідання не з'явився, хоча завчасно та належним чином був повідомлений про місце, дату та час слухання справи, про що свідчить оголошення в газеті.

Третя особа ОСОБА_2 заперечив проти задоволення позову, оскільки відсутність заявки на публікацію повідомлення та відсутність оголошення про перші торги 29.12.2014 року є припущенням позивача. Крім того вказав, що газети «Буковина» та «Доба» є місцевими друкованими засобами інформації, а зміст оголошення про проведення торгів відповідає вимогам Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, оскільки містить інформацію про місце, де можна отримати додаткову інформацію про умови проведення торгів тощо та навіть з посиланням на інтернет оголошення. Також зазначив, що сам по собі факт неповідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не є підставою для визнання таких торгів недійсними, а протягом 10 днів після перших торгів, які не відбулись, іпотекодержатель (Банк) мав право до 09.01.2015 року придбати предмет іпотеки, а тому державний виконавець не міг раніше цього строку провести уцінку майна, після уцінки майна 11.01.2015 року в місячний строк і були проведені повторні торги.

Представник третьої особи, ПАТ «Укрсоцбанк», заперечував проти задоволення позову тим, що позивачу було відомо про проведення торгів, оскільки ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду від 18.12.2014 року було відкрито провадження за його позовом про визнання незаконними дій державного виконавця та скасування результатів електронних торгів, але за клопотанням ОСОБА_1 адміністративний позов ухвалою суду від 12.03.2015 року залишено без розгляду.

Третя особа, ОСОБА_3, заперечував проти задоволення позову з тих підстав, що оспорюються торги від 12.02.2015 року, а наведені позивачем порушення стосуються торгів від 29.12.2014 року, які не є предметом спору. Проведення електронних торгів 12.02.2015 року відбулось без порушення вимог законодавства.

Суд, заслухавши сторони та дослідивши матеріали, справи приходить до висновку що позов не підлягає задоволенню з огляду на наступне.

Встановлено, що ОСОБА_1 являвся власником нерухомого майна: будівлі бару з мансардним поверхом та добудованим баром та із спорудами (котельнею, коморою, криницею, огорожею) та земельної ділянки площею 0,0815га, що розташовані в АДРЕСА_1, згідно свідоцтва серії НОМЕР_2 від 27.09.2007 року та державного акту серії НОМЕР_1 від 02.07.2007 року.

07.10.2008 року між Акціонерним комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», та ОСОБА_1 на забезпечення зобов'язання за кредитним договором № 45 від 07.10.2008 року було укладено іпотечний договір за № 45, предметом якого було зазначене нерухоме майно.

26.11.2009 року нотаріусом Чернівецького міського нотаріального округу ОСОБА_4 вчинено виконавчий напис за реєстровим номером 4915 про звернення стягнення на предмет іпотеки.

06.01.2012 року відкрито виконавче провадження № 30573808 та накладено арешт на належне боржнику майно.

Згідно Звіту експерта від 11.11.2014 року вартість будівлі бару з мансардним поверхом та добудованим баром та із спорудами (котельнею, коморою, криницею, огорожею) та земельної ділянки площею 0,0815га, що розташовані в АДРЕСА_1, становить 2 474 017 гривень.

Листом від 04.12.2014 року за № 01-03/4918 було повідомлено про намір здійснити реалізацію предмету іпотеки на електронних торгах 29.12.2014 року, які не відбулись у зв'язку з відсутністю цінових пропозицій.

11.01.2015 року державним виконавцем проведено уцінку майна на 25%, з урахуванням якої вартість майна становила 1 855 512,80 гривень.

Листом від 15.01.2015 року за № 1090/01-06 було повідомлено про реалізацію предмету іпотеки на електронних торгах 12.02.2015 року.

За результатами електронних торгів майно реалізовано за ціною 2 003 953,874 гривень ОСОБА_2

На даний час власником нерухомого майна: будівлі бару з мансардним поверхом та добудованим баром та із спорудами (котельнею, коморою, криницею, огорожею) та земельної ділянки площею 0,0815га, що розташовані в АДРЕСА_1, є ОСОБА_3 згідно договорів дарування № 2302 та № 2304 від 28.11.2015 року.

Відповідно до розпорядження Кабінету Міністрів України № 1022-р від 18.12.2013 року газета «Доба» є друкованим засобом масової інформації місцевої сфери розповсюдження, в яких у 2014 році розміщувались оголошення про виклик до суду відповідача, третіх осіб, свідків, місце фактичного проживання (перебування) яких невідоме, повістки про виклик підозрюваного, обвинуваченого та інформація про процесуальні документи.

Згідно розпорядження Кабінету Міністрів України № 41-р від 21.01.2015 року газета «Буковина» є друкованим засобом масової інформації місцевої сфери розповсюдження в яких у 2015 році розміщувались оголошення про виклик до суду відповідача, третіх осіб, свідків, місце фактичного проживання (перебування) яких невідоме, повістки про виклик підозрюваного, обвинуваченого та інформація про процесуальні документи.

Наведене спростовує доводи позивача стосовно порушення порядку подання оголошень у ЗМІ.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернено стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на прилюдних торгах, а відтак є правочином.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною в судовому порядку з підстав недодержання в момент її вчинення вимог, які встановлені чч.1-3 та 6 ст. 203 ЦК України (ч. 1 ст. 215 цього Кодексу).

При цьому підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженим наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в указаному Міністерстві 02 листопада 1999 року за № 745/4038 (постанова ВСУ № 6-174цс12 від 13.02.2013р.).

Організація та проведення прилюдних торгів з реалізації предмета іпотеки здійснюються з урахуванням вимог Закону України «Про іпотеку».

Відповідно до ст. 43 Закону України «Про іпотеку» не пізніше дня публікації повідомлення про проведення прилюдних торгів у засобах масової інформації організатор прилюдних торгів письмово сповіщає державного виконавця, іпотекодавця, іпотекодержателя та всіх осіб, що мають зареєстровані у встановленому законом порядку права та вимоги на предмет іпотеки, про день, час і місце проведення прилюдних торгів та про початкову ціну продажу майна.

Відповідно до ч. 3 ст. 45 Закону України «Про іпотеку», прилюдні торги проводяться принаймні за умови присутності одного учасника. У разі участі у прилюдних торгах одного покупця майно може бути придбане ним за початковою ціною (постанова ВСУ від 03.12.2014р. № 6-189цс14).

Верховний Суд України у постанові від 24.10.2012 року при розгляді справи № 6-116цс12 висловив наступну правову позицію.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового права та інтересу .

Згідно із ч. 2 ст. 16, ст. 215 ЦК України одним із способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених чч.1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу.

Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акта про проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, а відтак є правочином.

Таким чином, ураховуючи, те що відчуження майна з прилюдних торгів відноситься до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватись недійсною на підставі норм цивільного законодавства про недійсність правочину (ст. ст. 203, 215 ЦК України).

Необхідно також зазначити, що оскільки виходячи зі змісту ч.1 ст. 215 ЦК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами прилюдних торгів, то підставами для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим положенням про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації нерухомого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 27 жовтня 1999 року № 68/5 та зареєстрованого в зазначеному Міністерстві 2 листопада 1999 року за № 745/4838.

Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України "Про виконавче провадження" № 606-ХІV від 21 квітня 1999 року, до призначення прилюдних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (ст. ст. 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом (зокрема, ч. 7 ст. 24, ч. 4 ст. 26, ч. 3 ст. 32, ч. 3 ст. 36, ч. 2 ст. 57, ст. ст. 55, 85 Закону).

Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні, які не стосуються правил проведення прилюдних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання прилюдних торгів недійсними.

При вирішенні позову про визнання прилюдних торгів недійсними суду необхідно було встановити такі факти: чи мало місце порушення вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів; чи вплинули ці порушення на результати торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати торгів.

Як роз'яснив Верховний Суд України, При розгляді питання про дотримання при проведення торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу.

При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами відомостей, які мають бути їм повідомлені.

За загальним змістом термін «повідомлення» включає в себе не тільки направлення відомостей, з якими особа має бути обізнаною, а й отримання цією особою зазначених відомостей (постанова № 6-143цс14 від 17.12.2014р.).

У постанові від 18.11.2015 року Верховний Суд України при розгляді справи № 6-1884цс15 зазначив наступне.

Згідно з частиною першою статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою-третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Ураховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, встановлених частиною першою статті 215 ЦК України.

Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та у порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження», при цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, а також розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим положенням.

Отже, дотримання нормативно встановлених правил призначення та проведення прилюдних торгів є обов'язковою умовою правомірності правочину.

За змістом пункту 3.11 Тимчасового положення спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Отже, при розгляді питання про дотримання при проведення торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу.

Проте, сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких недійсними. Головна умова, яка повинна бути встановлена судами, це наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, а тому окрім наявності порушення норм закону при проведенні прилюдних торгів повинно бути присутнє порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Наслідком визнання результату прилюдних торгів, яким фактично є оформлений у вигляді протоколу про результати торгів договір купівлі-продажу, недійсним є повернення сторін договору купівлі-продажу - продавця і покупця - до первісного стану, тобто реституція як спосіб захисту, що характерний для зобов'язальних відносин.

Відповідно до пункту 4.14 Тимчасового положення про порядок проведення прилюдних торгів з реалізації арештованого нерухомого майна торги закінчуються підписанням протоколу про результати торгів, який має силу договору.

Вирішуючи питання про те хто є продавцем за укладеним за результатами торгів договором необхідно виходити з умов договору, що укладається між ДВС та спеціалізованою організацією.

У випадку якщо на підставі укладеного спеціалізованою організацією з відділом ДВС договору ця організація під час укладення на торгах договору виступає представником відділу ДВС, то стороною такого договору, а відтак і продавцем, є ДВС. Якщо ж спеціалізована організація виступає на торгах від власного імені на підставі укладеного з відділом ДВС договору, який за своїм змістом є договором комісії, то стороною такого договору, а відтак і продавцем, є спеціалізована організація.

При розгляді справи № 6-2988цс15 у постанові від 13.04.2016р. Верховний Суд України висловив таку правову позицію.

Згідно із частиною першою статті 215 Цивільного кодексу України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною вимог, які встановлені частинами першою - третьою та шостою статті 203 цього Кодексу.

Враховуючи те, що відчуження майна з прилюдних торгів належить до угод купівлі-продажу, така угода може визнаватися недійсною в судовому порядку з підстав, установлених частиною першою статті 215 вказаного Кодексу.

Нерухоме майно передається на реалізацію з прилюдних торгів за ціною та в порядку, передбаченому Законом України «Про виконавче провадження». При цьому умови, процедура підготовки та порядок проведення торгів з реалізації арештованого нерухомого майна, розрахунків за придбане майно й оформлення результатів торгів визначено Тимчасовим положенням.

За змістом пункту 3.11 Тимчасового положення (у редакції, чинній на час проведення оспорюваних прилюдних торгів) спеціалізована організація письмово повідомляє державного виконавця, стягувача та боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів, а також стартову ціну реалізації майна.

Отже, розглядаючи питання про дотримання під час проведення торгів положень пункту 3.11 Тимчасового положення, суди мають установити, чи було письмово повідомлено, зокрема, боржника про дату, час, місце проведення прилюдних торгів та про стартову ціну, за якою майно пропонується до продажу.

При цьому під письмовим повідомленням слід розуміти не тільки направлення відповідних відомостей зазначеним особам у письмовому вигляді, а й отримання цими особами необхідних відомостей.

Отже, загальний зміст поняття «повідомлення» передбачає не тільки направлення відомостей, з якими особу слід ознайомити, а й отримання цією особою зазначених відомостей.

Разом з тим сам по собі факт неналежного повідомлення боржника про проведення прилюдних торгів не може бути підставою для визнання таких торгів недійсними. Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.

Згідно ч.2 ст.49 Закону України «Про іпотеку» якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах може бути зменшеною не більше ніж на 25 відсотків.

Виходячи з наведених положень, має бути дотриманий порядок проведення других торгів, як-то і перших торгів (підготовка, організація та проведення).

Відповідно до п.5 розділу УІІІ Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Мінюсту України 16.04.2014р. за № 656/5 та зареєстрованого 16.04.2014р. за № 427/25204, повторні електронні торги проводяться в місячний строк з дня проведення уцінки (повторної уцінки) майна згідно з вимогами, визначеними цим порядком. Вартість майна, зазначена в уцінці (повторній уцінці), є стартовою ціною реалізації майна на повторних електронних торгах.

При розгляді справи № 6-1749цс15 Верховний Суд України у постанові від 25.11.2015 року сформував таку правову позицію. З урахуванням норм частини першої статті 3 ЦПК України, частини першої статті 15, частини першої статті 16 ЦК правом на звернення до суду за захистом наділена особа в разі порушення, невизнання або оспорювання саме її прав, свобод чи інтересів, а також у разі звернення до суду органів і осіб, уповноважених захищати права, свободи та інтереси інших осіб або державні та суспільні інтереси. Суд повинен установити, чи були порушені, не визнані або оспорені права, свободи чи інтереси цих осіб, і залежно від установленого вирішити питання про задоволення позовних вимог або відмову в їх задоволенні.

Згідно із частиною другою статті 16, частиною першою статті 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п'ятою, шостою статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв'язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.

Правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (статей 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури, порядку проведення торгів, передбачених Тимчасовим положенням.

Частиною третьою статті 62 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що майно передається на реалізацію за ціною та в порядку, визначеними статтею 58 цього Закону.

Згідно із частиною першою статті 58 Закону України «Про виконавче провадження» визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна. Для проведення оцінки нерухомого майна та майна, вартість якого перевищує сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, державний виконавець залучає суб'єкта оціночної діяльності - суб'єкта господарювання, який здійснює свою діяльність відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Відповідно до частини п'ятої статті 58 вказаного Закону звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні вважається чинним протягом шести місяців з дня його підписання суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.

На момент проведення прилюдних торгів, у тому числі повторних торгів, для визначення вартості об'єкта оцінки звіт про оцінку майна повинен бути дійсним.

Повторні прилюдні торги повинні відбутись у межах шестимісячного строку з моменту підписання звіту про оцінку майна. Після збігу цього шестимісячного строку обов'язковою умовою призначення й проведення прилюдних торгів є отримання нового звіту про оцінку майна. Проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є порушенням установлених законодавством правил про порядок реалізації майна на прилюдних торгах, у тому числі правил про визначення стартової ціни реалізації майна, а саме частини п'ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження», пунктів 3.2, 3.4 Тимчасового положення.

Проведення переоцінок (уцінок) спірного майна державним виконавцем у зв'язку з тим, що прилюдні торги не відбулися, не може вважатися новою оцінкою у розумінні положень частини п'ятої статті 58 Закону України «Про виконавче провадження».

З огляду на зазначене можна зробити висновок про те, що проведення прилюдних торгів з реалізації майна за ціною, визначеною звітом про оцінку майна, який утратив чинність, є підставою для визнання цих торгів недійсними за умови порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює.

Звіт про оцінку майна, що підлягало реалізації, складений 11.11.2014 року. Торги проведені 12.02.2015 року. Передбачений законодавством 6-місячний строк не минув, а проведена державним виконавцем уцінка майна відповідно до ч.5 ст.58 Закону України «Про виконавче провадження» не вважається новою оцінкою, а є стартовою ціною реалізації майна на потворних торгах, що спростовує доводи позивача про порушення вимог про ціну реалізації предмету іпотеки.

Судом не встановлено таких порушень вимог Тимчасового положення та інших норм при проведенні прилюдних торгів, які могли вплинути на результати торгів та які призвели до порушення прав і законних інтересів позивача.

Таким чином, всебічно, повністю і об'єктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що доводи позивача ґрунтуються тільки на його особистих припущеннях та не підтверджуються жодними належними доказами, а тому позов не підлягає задоволенню.

Враховуючи наведене, ст.ст. 16, 203, 215 ЦК України, ст.ст. 43-49 Закону України «Про іпотеку», Тимчасового порядку реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затвердженого Наказом Мінюсту України 16.04.2014р. за № 656/5 та зареєстрованого 16.04.2014р. за № 427/25204, керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 30, 31, 60, 88, 153, 154 212, 213, 214, 215, 218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Чернівецькій області, Державного підприємства «Інформаційний центр міністерства юстиції України», треті особи: ОСОБА_2, Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», ОСОБА_3, про визнання недійсними електронних торгів, протоколу та акту - відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Чернівецької області через Кіцманський районний суд протягом 10-ти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: В.М. Мізюк