Провадження № 8/761/4/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 березня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Піхур О.В.

при секретарі: Кияшко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщені Шевченківського районного суду м. Києва заяву ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину нежитлового приміщення, -

в с т а н о в и в:

У вересні 2015 року заявник звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даною заявою.

Заява про перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 26.07.2012 року у цивільній справі №2610/12229/2012 провадження №2/2610/6544/2012 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину нежитлового приміщення обґрунтована тим, що в суді першої та апеляційної інстанції ОСОБА_2 повідомляв неправдиві відомості про те, що він є власником бізнесу, зокрема співвласником ТОВ «Господарник» та головою наглядової ради товариства в період з 2000 по 2005 роки, мав великі доходи, за рахунок яких одноосібно придбав спірне приміщення. Як стало відомо заявнику, ОСОБА_3 не мав жодного відношення до даного товариства, ніким не працював в товаристві, не був співзасновником або головою наглядової ради. Запис в його трудовій книжці про початок роботи в товаристві з 10.03.2000 року не відповідає дійсності, так як товариство було зареєстровано 10.04.2000 року, а 26.02.2002 року у товариства було вилучено останнє майно і воно припинило свою діяльність. Насправді більшу частину коштів за спірне нежитлове приміщення сплатила заявниця і відповідно до ст. 112 ЦК України (в редакції 1963 року) набула право спільної часткової власності. Тому заявник просив суд скасувати рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 26.07.2012 року та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог.

В судовому засіданні заявник, представник заявника підтримали вимоги заяви та просили суд їх задовольнити.

ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про смерть, а згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом спадкоємцем майна померлого є ОСОБА_4, яка була залучено до участі в даній справі.

Представники ОСОБА_4 в судовому засіданні вимоги заяви не визнали та просили суд відмовити в їх задоволенні, у зв'язку з відсутністю нововиявлених обставин у даній справі.

Заява про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами розглядається у судовому засіданні. Заявник та інші особи, які беруть участь у справі, повідомляються про час і місце засідання. Неявка цих осіб не є перешкодою для розгляду заяви (ч.1 ст. 365 ЦПК України).

Суд, вислухавши пояснення заявника, представника заявника, представників заінтересованої особи ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку, що подана заява не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 26.07.2012 року у цивільній справі №2610/12229/2012 провадження №2/2610/6544/2012 позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину нежитлового приміщення - залишено без задоволення.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 19.09.2012 року рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 26.07.2012 року залишено без змін.

У відповідності з ч. 1 ст. 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами. Частиною 2 цієї статті передбачено вичерпний перелік підстав для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Розглянувши заяву, суд може скасувати судове рішення, що переглядається, і прийняти нове судове рішення або залишити заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими обставинами без задоволення (ч. 2 ст. 365 ЦПК України).

Нововиявлені обставини - це юридичні факти, які мають істотне значення для розгляду справи та існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, а також обставини, які виникли після набрання судовим рішенням законної сили та віднесені законом до нововиявлених обставин (частина друга статті 361 ЦПК). Необхідними умовами нововиявлених обставин, визначених пунктами 1, 2 частини другої статті 361 ЦПК, є те, що вони існували на час розгляду справи; ці обставини не могли бути відомі заявникові на час розгляду справи; вони входять до предмета доказування у справі та можуть вплинути на висновки суду про права та обов'язки осіб, які беруть участь у справі. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення, є нововиявленими обставинами. (п.3, п. 4 ППВССУ №4 від 30 березня 2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами»).

Заявник в своїй заяві посилається на неправдиві відомості, надані ОСОБА_2 під час розгляду справи в суді першої та апеляційної інстанції, які суд не вважає нововиявленими обставинами, оскільки, дані відомості не були підставою для прийняття оскаржуваного рішення, а пояснення заявника про те, що більшу частину коштів за спірне нежитлове приміщення сплатила саме заявниця і відповідно до ст. 112 ЦК України (в редакції 1963 року) набула право спільної часткової власності вже були предметом розгляду в суді першої та апеляційної інстанції, а тому також не є нововиявленими обставинами.

Із наданої заявником заяви не вбачається жодних підстав, зазначених в ч.2 ст.361 ЦПК України для перегляду рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, а тому вимоги заяви не підлягають задоволенню.

Керуючись ст.ст. 3, 209, 210, 361, 365 ЦПК України, суд -

у х в а л и в :

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення суду у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на ? частину нежитлового приміщення - відмовити.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя