Справа № 393/553/16-ц
10 січня 2017 року смт.Новгородка
Новгородківський районний суд Кіровоградської області
головуючого судді Рачкелюка Ю.В.,
при секретарі Шупрудько К.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Новгородка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач звернулася до суду з даним позовом мотивуючи свої вимоги тим, що вони з відповідачем перебувають у шлюбі, який зареєстрований 23 серпня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Новгородківського районного управління юстиції Кіровоградської області, актовий запис № 39. Від спільного проживання мають неповнолітнього сина, ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1. Подальше спільне проживання і збереження сімї стали неможливими, в звязку з різними характерами, поглядами на життя, відсутністю взаєморозуміння. Син проживає з нею. На примирення з відповідачем не згідна. Після розірвання шлюбу просила залишити шлюбне прізвище «Кравченко».
В судове засідання позивач не зявилася, в позовній заяві просила справу слухати без її участі у звязку з сімейними обставинами. В разі неявки відповідача згодна на винесення заочного рішення.
Відповідач про дату, час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину своєї неявки суду не повідомив. Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Суд вивчивши матеріали справи, прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню зі слідуючих підстав:
Судом встановлені такі факти та відповідні їм правовідносини.
Між сторонами виник спір, який регулюється СК України, зокрема ч.2 ст. 104, ч.3 ст.105, ч.1 ст.110, ч.2 ст.112, 113, ч.2 ст. 114.
Відповідно до ч.2 ст.104, ч.3 ст.105, ч.1 ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя та припиняється внаслідок його розірвання на підставі рішення суду.
В судовому засіданні встановлено, що подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, що має істотне значення, а тому відповідно до ч.2 ст.112 СК України шлюб підлягає розірванню.
Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Позивач відповідно до позовної заяви бажає залишити шлюбне прізвище «Кравченко».
Відповідно до ч.2 ст.114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ч.1 ст.88 ЦПК України, з відповідача на користь позивача необхідно стягнути документально підтвердженні судові витрати по сплаті судового збору в розмірі 551,20 грн.
На підставі викладеного, керуючись ч.2.ст 104, ч.3 ст. 105, ч.1 ст.110,ч.2 ст. 112, 113, ч.2 ст. 114 СК України, ст.ст. 10, 11, 88, 209, 212, 213, 214-215, 222, 224-227 ЦПК України суд,
Цивільний позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб, зареєстрований між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 23 серпня 2008 року відділом реєстрації актів цивільного стану Новгородківського районного управління юстиції Кіровоградської області, актовий запис № 39 - розірвати.
Залишити позивачу, ОСОБА_1 шлюбне прізвище «Кравченко».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачену суму судового збору у розмірі 551,20 грн.
Відповідно до ст. 222 ЦПК України, копію повного судового рішення направити позивачу, так як вона брала участь у справі, але не була присутня у судовому засіданні, рекомендованим листом з повідомленням про вручення протягом двох днів з дня його складання або за зверненням сторони безпосередньо в суд.
Відповідно до ст.227 ЦПК України, копію рішення направити відповідачу рекомендованим листом із повідомленням не пізніше трьох днів з дня його проголошення.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10 денний строк з дня його проголошення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя Ю. РАЧКЕЛЮК