Апеляційний суд Житомирської області
Справа №280/706/16-ц Головуючий у 1-й інст. Щербаченко І. В.
Категорія 24 Доповідач Григорусь Н. Й.
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2017 року

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Житомирської області в складі:

головуючого судді Григорусь Н.Й.

суддів Косигіної Л.М., Худякова А.М.

секретаря судового засідання Гайдамащук Т.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» до ОСОБА_1 про стягнення коштів

за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» на рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 21 листопада 2016 року

встановила:

У травні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив стягнути з ОСОБА_1 кошти за недонараховану спожиту електроенергію в сумі 179 461,81 грн.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 21 листопада 2016 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.

В апеляційній скарзі ПАТ «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» посилаючись на те, що судом ухвалено необґрунтоване рішення, яке не відповідає фактичним обставинам справи, просить його скасувати, постановити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги про стягнення коштів за недонараховану спожиту електроенергію в повному обсязі.

Перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню із наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не доведено факт порушення ПКЕЕ споживачем ОСОБА_1, а тому відсутні підстави для стягнення коштів за порушення ПКЕЕ.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком з огляду на наступне.

Судом встановлено, що 03.10.2013 був опломбований електролічильник типу НІК 2303АРП1 № 0053583, який встановлений у цеху по обробці граніту, що знаходиться за адресою: Житомирська обл., Коростишівський район, с. Старосільці, вул. 40-річчя Перемоги, 50 та належить відповідачу. Акт про пломбування № 230, підписаний власником ОСОБА_1 (а.с. 13).

Згідно договору про постачання електричної енергії № 1021, укладеного 02.10.2013 між Коростишівським районом електричних мереж, який діє на підставі положення і є виробничим структурним підрозділом ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в особі керівника ОСОБА_1 (позивач) та ОСОБА_1 (відповідач), що є споживачем електричної енергії, останній зобов'язаний щомісячно сплачувати її вартість, а також вносити всі інші платежі відповідно до Договору (а.с. 5-9).

Клас напруги споживача визначається рівнем напруги на межі балансової належності електромереж постачальника та споживача. При декількох вводах клас напруги споживача встановлюється в кожній точці обліку в залежності від рівня напруги на межі балансової належності електромереж.

Розділом 2 договору, сторони визначили, що під час виконання його умов, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема Правилами користування електричною енергією (далі - ПКЕЕ), затвердженими в установленому порядку, а також виконувати умови цього договору.

Відповідно до п.4.2.6 договору, споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електроенергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою Правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕЕ від 18.12.2008р. №1384, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій споживача:

- самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії;

- пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку;

- споживання електроенергії поза засобами обліку;

- інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 10.1 даного договір укладається на строк до 31 грудня поточного року, набирає чинності з дня його підписання та вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення строку не буде заявлено однією із сторін про відмову від цього договору або його перегляду.

Відповідно до п. 1.1. Правил користування електричною енергією, затверджених постановою НКРЕ від 31.07.96 р. № 28, (далі-ПКЕЕ) ПКЕЕ регулюють взаємовідносини, які виникають в процесі продажу і купівлі електричної енергії між постачальниками електричної енергії та споживачами. Дія ПКЕЕ поширюється на всіх юридичних осіб та фізичних осіб (крім населення).

Згідно до п. 3.1. ПКЕЕ електроустановки споживачів мають бути забезпечені необхідними розрахунковими засобами обліку електричної енергії для розрахунків за спожиту електричну енергію.

У відповідності до п.3.3. ПКЕЕ відповідальність за збереження цілісності розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб відповідно до акта про пломбування та відповідальність за збереження засобів обліку та пломб на них покладається на їх власника або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені, і яка відає цією територією (приміщенням) на підставі права власності або користування.

В подальшому, 23.11.2015 під час проведення перевірки приладу обліку у цеху по обробці граніту відповідача, представниками позивача було виявлено порушення п. 6.40 ПКЕЕ, пошкодження розрахункового засобу обліку, а саме пошкодження цокольної частини лічильника, наявні сліди повторного склеювання.

За результатами перевірки, представниками позивача був складений ОСОБА_2 про порушення ПКЕЕ № 015852 підписаний трьома представниками позивача, та споживачем (представником споживача ОСОБА_3 без зауважень (а.с. 10).

В подальшому для встановлення факту даного порушення електролічильник типу НІК 2303 АРП1 заводський № 0053583 в опломбованому полієтиленовому пакеті було направлено на експертизу до Вінницького відділення Київського НДІСЕ.

13.04.2016 комісією був розглянутий ОСОБА_2 про порушення ПКЕЕ№ 015852 від 23.11.2015, за участю представника споживача ФОП ОСОБА_1 ОСОБА_4 згідно довіреності від 14.03.2016, та висновок експертизи ВВ КНДІСЕ від 06.01.2016 № 2331/2332/15-21, відповідно до якої було встановлено:

-в місці сполучення цоколя та прозорого кожуху наявне непередбачене заводом- виробником поєднання частин корпусу лічильника. Залишки речовини подібної до клею свідчать про стороннє втручання в корпус лічильника.

-на окремих електронних компонентах є сліди характерні для нашаровування флюсу (каніфолі тощо), які ймовірно могли утворитися при заміні РКІ.

-в принципову електричну схему лічильника НІК 2303 АРП1 № 0053583 були внесені конструктивні зміни, шляхом установки електронного компоненту «FZ» в межах знаходження, якого спостерігається механічний розрив струмопровідної доріжки, що ймовірно могло мати призначення для паралельного ланцюгу та (або) при несанкціонованому підключенні до визначених контактних площин електронної плити, що відповідно могло впливати на несанкціонований режим обліку спожитої електроенергії.

Колегія суддів не приймає до уваги посилання представника відповідача у судовому засіданні про невідповідність даних зазначених у висновку експертизи ВВ КНДІСЕ від 06.01.2016 № 2331/2332/15-21, оскільки вони в силу ст. ст. 10-11 ЦПК України нічим не спростовані, від проведення іншої експертизи на спростування наданих висновків представник відповідача - споживача ОСОБА_4 відмовився. Крім того, суд оцінює висновок експерта в сукупності з усіма матеріалами справи.

Так, з матеріалів справи вбачається, що за результатами розгляду ОСОБА_2 прийнято рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ від 13.04.2016, яке оформлене протоколом № 95, згідно якого акт від 23.11.2015 № 015852 про порушення ПКЕЕ визнано правомірним, нарахування по акту слід виконати у відповідності з пунктом 2.5 Методики з дня здійснення останньої технічної перевірки (16.04.2014) до дати виявлення порушення (23.11.2016) по сумарній потужності наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів з врахуванням коефіцієнтів використання струмоприймачів; обсяг та вартість не облікованої електроенергії складає 110505 кВт. на суму 179 461,81 грн. Протокол підписано та одержано представником відповідача із зауваженнями (а.с. 14).

Окрім того, відповідно до п. 6.42 ПКЕЕ передбачено судове оскарження рішення комісії, оформленого протоколом протягом 10 робочих днів з дня вручення протоколу. Проте відповідач (його представник) не надав суду доказів оскарження протоколу № 95 від 13.04.2016.

Суд першої інстанції обґрунтовано не взяв до уваги лист Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної і теплової енергії від 10.06.2016 №03/21-3067, яким зобов'язано позивача відкликати акт про порушення ПКЕЕ № 015852 від 23.11.2015 та проведені за ним нарахування збитків вважати не чинними, оскільки відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно з пунктом 4 частини 13 Положення про державний енергетичний нагляд за режимами споживання електричної і теплової енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13.02.2006 № 131 державні інспектори з енергетичного нагляду мають право видавати суб'єктам електроенергетики обов'язкові для виконання приписи щодо усунення виявлених Держенергонаглядом порушень. Лист від 10.06.2016 №03/21-3067, підписаний заступником Головного держінспектора України з енергетичного нагляду ОСОБА_2, яким Держенергонагляд оформив відповідь на звернення громадянина ОСОБА_1, не може вважатись приписом у розумінні п.4 ч. 13 зазначеного вище Положення.

Оскільки споживач відмовився оплатити виставлений йому рахунок, позивач використав своє право та за захистом порушеного права звернувся з позовом до суду про стягнення з відповідача ОСОБА_1 коштів за недонараховану електроенергію в сумі 179 461,81 грн.

За змістом статті 714 ЦК України, за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання; до договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін; законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.

Частиною 4 статті 26 Закону України «Про електроенергетику» передбачено, що споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до вимог статті 27 Закону України «Про електроенергетику» правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність; правопорушеннями в електроенергетиці є: порушення вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб'єктів електроенергетики та споживачів енергії, виготовлення, монтажу, налагодження та випробування енергоустановок і мереж, виконання проектних робіт на енергоустановках і мережах; крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; розкомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; створення перешкод у здійсненні державного енергетичного нагляду та у виконанні робіт, пов'язаних з обслуговуванням об'єктів електроенергетики; порушення правил охорони електричних мереж; порушення правил користування енергією; насильницькі дії, які перешкоджають оперативному персоналу та посадовим особам об'єктів електроенергетики виконувати свої службові обов'язки; незабезпечення енергією споживачів, що не допускають порушень своїх обов'язків перед енергопостачальниками.

Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.

З огляду на вищезазначене, колегія суду зауважує, що відповідно до пункту 3.32 ПКЕЕ: при пломбуванні оформляється акт про пломбування, у акті про пломбування мають бути зазначені: місце встановлення кожної пломби, сторона, яка її встановила, сторона, відповідальна за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб на них. Акт складається в двох примірниках, один з яких передається або надсилається Відповідачеві (що й було здійснено Позивачем, дане підтверджується наявністю в матеріалах справи саме копії акта). Акт підписується представником позивача (електропередавальної організації) та представником відповідача. У разі відмови відповідача підписати акт в ньому робиться запис про відмову. У цьому разі акт вважається дійсним, якщо він підписаний не менше ніж трьома уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації). Відповідач має право подати пояснення і зауваження щодо змісту акта, які зазначаються в акті, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (чого останнім зроблено не було). Акт підписують тільки особи, які брали участь в контрольному огляді або технічній перевірці.

Згідно з пунктом 3.33 Правил користування електричною енергією: електропередавальна організація (постачальник електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на шість місяців має здійснювати контрольний огляд засобу обліку; технічна перевірка здійснюється електропередавальною організацією (постачальником електричної енергії за регульованим тарифом) не рідше одного разу на три роки.

Роботи з контрольного огляду засобу обліку та технічної перевірки розрахункових засобів обліку електричної енергії проводяться у присутності уповноважених представників споживача, а в разі, якщо споживач купує електричну енергію у постачальника електричної енергії за нерегульованим тарифом - додатково в присутності представників постачальника за нерегульованим тарифом та оформляються актом про проведені роботи із зазначенням в акті прізвища уповноваженого представника електропередавальної організації, який проводив роботи, та номера його службового посвідчення, підстави проведення технічної перевірки або контрольного огляду засобу обліку та детального опису результатів обстеження.

Пунктом 6.41 Правил користування електричною енергією встановлено, що у разі виявлення під час контрольного огляду або технічної перевірки уповноваженим представником постачальника електричної енергії, від якого споживач одержує електричну енергію, або електропередавальної організації порушень цих Правил або умов договору на місці виявлення порушення у присутності представника споживача оформляється акт порушень.

В акті мають бути зазначені зміст виявленого порушення із посиланням на відповідні пункти цих Правил та вихідні дані, необхідні та достатні для визначення обсягу недоврахованої електричної енергії та/або суми завданих споживачем збитків. За необхідності в акті зазначаються заходи, які необхідно вжити для усунення допущених порушень.

У відповідності до п. 6.40 ПКЕЕ у разі виявлення представниками електропередавальної організації або представниками постачальника електричної енергії пошкоджень чи зриву пломб, установлених у місцях, указаних в акті про пломбування, або пошкоджень відбитків тавр на цих пломбах, пошкодження розрахункових засобів обліку, явних ознак втручання в параметри розрахункових засобів (систем) обліку з метою зміни їх показів перерахунок обсягу електричної енергії, який підлягає оплаті, здійснюється відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою НКРЕ від 04.05.2006 № 562.

Відповідно до пункту 6.42 Правил користування електричною енергією, на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків; споживач має бути повідомлений про час і дату засідання комісії не пізніше ніж за 5 робочих днів до призначеного дня засідання і має право бути присутнім на засіданні комісії.

Рішення комісії оформляється протоколом і набирає чинності з дня вручення протоколу споживачу. Разом з протоколом споживачу надаються розрахунок величини вартості та розрахункові документи для оплати недоврахованої електричної енергії та/або збитків.

Постачальник електричної енергії (електропередавальна організація) під час вручення протоколу споживачу зобов'язаний ознайомити споживача з його правом щодо можливості оскарження рішення комісії.

Відповідно до пункту 2.1 Методики: ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного в порядку, установленому цією Методикою, з урахуванням вимог ПКЕЕ.

Відповідно пунктів 4.6-4.7 Методики: в акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення; в акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків; виправлення чи підчищення не допускаються; текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

З огляду на вищевказане, колегія суду зазначає, що 03.10.2013 був опломбований електролічильник типу НІК 2303АРП1 № 0053583, який встановлений у цеху по обробці граніту, що знаходиться за адресою: Житомирська обл., Коростишівський район, с. Старосільці, вул. 40-річчя Перемоги, 50, який належить відповідачу ОСОБА_1 та ним підписаний.

23.11.2015 під час проведення перевірки приладу обліку у цеху по обробці граніту відповідача, представниками позивача було виявлено порушення п. 6.40 ПКЕЕ, пошкодження розрахункового засобу обліку, а саме пошкодження цокольної частини лічильника, наявні сліди повторного склеювання.

За результатами перевірки, представниками позивача був складений акт про порушення ПКЕЕ № 015852 підписаний трьома представниками позивача, та представником споживача без зауважень.

13.04.2016 комісією з розгляду ОСОБА_2 порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН вищевказаний акт визнано правомірним та споживачу ОСОБА_1 надано розрахунок обсягу та вартості не облікованої електроенергії на загальну суму 179 461,81 грн, який мав бути оплачений до 16.05.2016. Даний протокол відповідачем не оскаржений у визначеному законом порядку та є чинним, а тому останній зобовязаний оплатити наданий йому рахунок не облікованої електроенергії по акту від 23.11.2015.

Враховуючи вищевикладене, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з ухваленням нового рішення про повне задоволення позовних вимог.

Керуючись ст.ст. 209, 303, 304, 307, 309, 313, 314, 316, 319 ЦПК України, колегія суддів

в и р і ш и л а :

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» задовольнити.

Рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 21 листопада 2017 року скасувати, ухвалити нове рішення.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» кошти за недораховану електричну енергію в сумі 179 461,81 (сто сімдесят девять тисяч чотириста шістсот одна) грн та 5 653,05 грн судових витрат.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення і може бути оскаржене у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня проголошення.

Головуючий Судді