У Х В А Л А

Іменем України

17 січня 2017 року м. Київ

Деснянський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Петріщевої І.В., при секретарі судового засідання Нескородіній О.Д., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: нотаріус П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори Мазур Олена Юріївна, про усунення від права спадкування за законом,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Деснянського районного суду міста Києва з зазначеною позовною заявою, в якій просить усунути ОСОБА_2 від права спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

У судовому засіданні представник ОСОБА_1 звернувся з заявою про витребування доказів, в якій просить витребувати від П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №970/2016 року після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

У судовому засіданні представник ОСОБА_2 звернувся з заявою про витребування доказів, в якій просить витребувати від Деснянського Управління поліції ГУ НП в м. Києві належним чином засвідчену копію матеріалів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.04.2015 року №0004730, порушеного за ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України по факту умисного нанесення легких тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_1 своєму брату ОСОБА_4.

У судове засідання представник третьої особи не з'явився, звернувшись з клопотанням про розгляд справи за відсутністю представника.

Представники сторін просять суд витребувати зазначені докази, а саме копії спадкової справи та кримінального провадження, зазначивши, що вважають необхідним долучити до матеріалів ці докази на підтвердження своїх позовних вимог та заперечень, разом з тим, щодо отримання цих доказів у сторін є складнощі.

Згідно ст. 137 ЦПК України,у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

Оскільки представники сторін навели підстави щодо складнощів отримання доказів, необхідності витребування вказаних доказів та неможливості їх одержати самостійно, вказавши на обставини, які можуть підтвердити ці докази, які мають суттєве значення у цій справі, суд вважає, що заяви є обґрунтованими, а тому підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 137,210,293 Цивільного процесуального кодексу України,

У Х В А Л И В:

Заяву представника ОСОБА_1 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від П'ятнадцятої київської державної нотаріальної контори належним чином засвідчену копію спадкової справи №970/2016 року після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Заяву представника ОСОБА_2 про витребування доказів задовольнити.

Витребувати від Деснянського Управління поліції ГУ НП у м. Києві належним чином засвідчену копію матеріалів кримінального провадження внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань від 25.04.2015 року №0004730, порушеного за ч. 1 ст. 125 Кримінального кодексу України по факту умисного нанесення легких тілесних ушкоджень гр. ОСОБА_1 своєму брату ОСОБА_4.

Витребувані докази направити на адресу Деснянського районного суду міста Києва: м. Київ, пр. Маяковського, 5-В, протягом п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

У випадку неможливості подати докази, які вимагає суд, взагалі або у встановлений судом строк необхідно повідомити про це суд із зазначенням причин протягом п'яти днів з дня отримання ухвали.

За неповідомлення суду про неможливість подати докази, а також за неподання доказів, у тому числі і з причин, визнаних судом неповажними, винні особи несуть відповідальність, встановлену законом.

У разі неподання витребуваних доказів без поважних причин посадова особа може бути притягнута до відповідальності за умисне невиконання судового рішення.

Відповідно до ст. 382 КК України умисне невиконання службовою особою вироку, рішення, ухвали, постанови суду карається штрафом від п'ятисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян або позбавленням волі на строк до трьох років, з позбавленням права обіймати певні посади чи займатися певною діяльністю на строк до трьох років.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Петріщева І.В