Справа № 428/218/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 січня 2017 року м. Сєвєродонецьк

Суддя Сєвєродонецького міського суду Баронін Д.Б., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Сєвєродонецького міського суду Луганської області з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини.

Розглянувши подану позовну заяву, суддя вважає за необхідне залишити її без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем не було додано до позовної заяви квитанції про сплату судового збору за подання позову, проте позивач просила звільнити її від сплати судового збору у звязку із скрутним матеріальним становищем. Крім того, на її утриманні знаходиться неповнолітня дитина.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Позивач ОСОБА_1 не надала доказів того, що має скрутне матеріальне становище.

Суд не погоджується із твердженням позивача про те, що її матеріальне становище не дозволяє сплатити суму судового збору за подання позову з огляду на рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Отже, у задоволенні клопотання позивача про звільнення від сплати судового збору належить відмовити.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року, якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає, що позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, 120, 121, 208-210 ЦПК України, суддя -

УХВАЛИВ:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків позовної заяви шляхом надання квитанції про сплату судового збору за подання позову.

Надати позивачу для усунення зазначених недоліків пятиденний строк з дня отримання ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Розяснити позивачу, що у випадку не усунення зазначених недоліків у встановлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Копію ухвали надіслати позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.Б. Баронін