Справа № 642/8362/13-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2017 року, Ленінський районний суд м. Харкова в складі: головуючого

судді : Пашнєва В.Г.,

при секретарі : Шаталовій Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву представника правонаступника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Харківська міська рада про виділ в натурі частки зі спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла вищевказана заява про скасування заочного рішення Ленінського районного суду м. Харкова від 05.05.2014 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Харківська міська рада про виділ в натурі частки зі спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою. В обґрунтування заяви посилався на те, що ОСОБА_1 є правонаступником відповідача ОСОБА_4, який оголошений померлим. Відповідач ОСОБА_4 не повідомлявся жодного разу про слухання цивільної справи, оскільки рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 27.10.2016 року по цивільній справі №642/4236/16-ц про оголошений померлим та залишив територію України у 2000 році, тому рішення підлягає скасуванню..

В судовому засіданні представник заявника заявлені вимоги підтримав та просив скасувати заочне рішення.

ОСОБА_3 заперечував проти задоволення заяви.

Суд,заслухавши учасників процесу, перевіривши, матеріали цивільної справи, вважає, що заява про перегляд заочного рішення не підлягає задоволенню з таких підстав.

Заочним рішенням Ленінського районного суду від 05.04.2014 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Харківська міська рада про виділ в натурі частки зі спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою позовні вимоги ОСОБА_3 задовольнити. Виділено ОСОБА_3, відповідно до висновку судової будівельно-технічної експертизи за № 10852 від 24 березня 2014 року в житловому будинку по вул. Черкаській, №64 літ.А-1 наступні приміщення : кухня 2-2 площею 17,5 кв.м; житлова кімната 2-3 площею 13,8 кв.м; надвірні будівлі: а сіни; а1 - ганок; а2 сіни; а3 - ганок; Г сарай; Д погріб; В вбиральня; №1 частина огорожі; №3 хвіртка; №4 огорожа. Встановлено порядок користування за варіантом І - плана земельної ділянки, запропонований судовим експертом Харківського науково-дослідного інституту судових експертиз ім. Засл. проф.М.С. Бокаріуса, відображений в додатку №2 до висновку експертизи №10852 від 24.03.2014 року, а саме: І співвласнику на 65/100 частини виділяється в користування земельна ділянка площею 280 кв.м, у тому числі під будівлями. ІІ співвласнику на 35/100 частини виділяється в користування земельна ділянка площею 151 кв.м, у тому числі під будівлями. Границя розподілу земельної ділянки поділяє земельну ділянку на ділянки: від лінії забудови по вул. Черкаській, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 10,90 м і 10,10 м, далі по прямій лінії та по лінії розподілу житлового будинку, потім по прямій лінії довжиною 1,66 м, далі повернув направо по прямій лінії довжиною 2,13 м, потім повернув наліво по прямій лінії довжиною 9,35 м до границі земельної ділянки, розділивши огорожу на відрізки з розмірами 16,43 м і 5,57 м.

Відповідно до ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, який його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Відповідач ОСОБА_4 з відповідною заявою не звертався.

Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 ЦПК України.

Обставини, викладені заявником в заяві не мають істотного значення як для скасування заочного рішення, так і для можливості перегляду справи в загальному порядку.

Також представник не надав жодних доказів, що можуть свідчити про неповноту розгляду справи та про незаконність судового рішення.

При розгляді та вирішенні заяви про перегляд заочного рішення, суд враховує положення ч. 1 ст. 232 ЦПК України, згідно з якою підставою для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку є наявність двох умов: неявка в судове засідання відповідача та не повідомлення про це з поважних причин, а також наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Аналізуючи положення ст. ст. 229, 232 ЦПК України, слід зробити висновок, що лише наявність цих двох обставин в сукупності дає суду достатніх підстав для скасування заочного рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідачу завчасно були направлені копія ухвали про відкриття провадження у справі, позовна заява з додатками, судова повістка про виклик в судове засідання у встановленому законом порядку за місцем проживання відповідача. На підтвердження цього в матеріалах справи є відповідні поштові повідомлення щодо надсилання судових повісток про виклик відповідача у судове засідання (а.с. 44,58,85,86 ). Відтак, судом належним чином було оповіщено відповідача про час та місце розгляду справи у способи, встановлені чинним законодавством.

Отже, судом дотримані вимогистатей 74-77 ЦПК України щодо порядку виклику відповідача в судове засідання.

Згідно ст.37 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника в зобовязанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-якій стадії судового процесу.

Відповідно до рішення Ленінського районного суду м.Харкова від 27.10.2016 року, яке набуло чинності 08.11.2016 року, по цивільній справі №642/4236/16-ц ОСОБА_4 оголошено померлим.

Суду не надано доказі на підтвердження того, що ОСОБА_1 є правонаступником, спадкоємцем після смерті ОСОБА_4

Посилання заявника, на те, що ОСОБА_4 залишив територію України у 2000 році також не знайшли свого підтвердження.

Відповідно до ч.З ст.46 ЦК України фізична особа оголошується померлою від дня набрання законної сили рішенням суду про це.

Згідно ч.І ст.47 ЦК України правові насідки оголошення фізичної особи померлою прирівнюються до правових наслідків, які настають у разі смерті.

Таким чином, встановлено, що ОСОБА_4 вважається померлим після набуття законної сили рішенням Ленінського районного суду м.Харкова від 27.10.2016 року по цивільній справі №642/4236/16-ц. На час прийняття судом рішення про виділ в натурі частки зі спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою, а саме 05 травня 2014 року, ОСОБА_4 оголошено померлим не було.

Відповідно до ст.229 ЦПК України в заяві про перегляд заочного рішення повинно бути зазначено, в тому числі, обставини, що свідчать про поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно ч.І ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Будь-яких доказів на підтвердження поважності причин неявки ОСОБА_4 на час розгляду цивільної справи № 642/8362/13ц та ухвалення заочного рішення 05 травня 2014 року заявник не надав.

В заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_2 обгрунтовує свої заперечення проти вимог позивача доказами, які вже були враховані при вирішенні рішення.

Представник ОСОБА_1 ставить під сумнів законність наданих під час розгляду справи до суду документів КП ХМБТІ, а саме листа КП ХМБТІ від 08.12.2011 року, технічного паспорту від 24.12.2009 року, але його доводи не підтверджено ніякими письмовими доказами про встановлення будь-яким органом незаконності зазначених документів.

Заявник без будь-яких законних підстав вказує на незаконність дій експерта, її зацікавленість в результатах проведення експертизи, не проведення ним огляду домоволодіння при проведенні експертизи, що є надуманим та неможливим.

Таким чином, вказані доводи заявника не дають підстав для скасування заочного рішення.

Відповідно до ч. 4ст. 169 ЦПК України, якщо суд не має відомостей про причину неявки відповідача, повідомленого належним чином, або причину неявки буде визнано неповажною, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення). Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положеннямст.224 ЦПК України.

У звязку з цим суд при заочному розгляді вказаної вище справи обмежився доказами, наданими позивачем, що повністю відповідає положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Інших доводів та доказів, які мають істотне значення для іншого вирішення справи, представником заявника не надано, тому заява про перегляд заочного рішення суду задоволенню не підлягає.

Враховуючи викладене, суд вважає, що відповідач належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, в той же час ним не наведено ґрунтовних підстав для скасування судового рішення та не долучено належні та допустимі докази, які впливали на вирішення спору по суті та спростовували долучені позивачем докази, які покладено в основу рішення суду, у звязку з чим суд вважає що в задоволенні даної заяви слід відмовити повністю.

Керуючись ст.ст. 60, 231, 232 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву представника правонаступника відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду у цивільній справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Харківська міська рада про виділ в натурі частки зі спільного майна та визначення порядку користування земельною ділянкою - залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі до Ленінського районного суду м. Харкова апеляційної скарги протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: