Справа № 569/485/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

13 січня 2017 року

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Харечко С.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу укладеним, визнання право власності та зняття арешту з автомобіля,

В С Т А Н О В И В:

12 січня 2017 року до Рівненського міського суду звернувся ОСОБА_1 з позовом до ОСОБА_2, в якому просить:

1. Визнати укладеним 02 липня 2015 року договір купівлі-продажу транспортного засобу «PEUGEOT PARTNER», 2006 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 номер НОМЕР_2, між ним та ОСОБА_2.

2. Визнати за ним право власності на транспортний засіб «PEUGEOT PARTNER», 2006 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 зареєстрований в ВРЕВ ДАІ м. Рівне УДАІ УМВС України, державний реєстраційний номер НОМЕР_2.

3. Зняти арешт з транспортного засобу «PEUGEOT PARTNER», 2006 року випуску, номер кузова НОМЕР_1 зареєстрований в ВРЕВ ДАІ м. Рівне УДАІ УМВС України, державний реєстраційний номер НОМЕР_2, накладений постановою старшого державного виконавця ВДВС Рівненського МУЮ ОСОБА_3 від 11.03.2015 року.

У відповідності до вимог п. 4 ч.2 ст. 119ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, в порушення вищевказаних вимог щодо форми та змісту позовної заяви, подавши до суду позовну заяву, позивач не вказав ціни позову та не зазначив в ній доказів, що підтверджують ціну позову.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Із зазначених роз'яснень убачається, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається позивачем з урахуванням вартості спірного майна, а не судом, за правилами встановленими п. 2 ч. 1ст. 80 ЦПК України, відповідно до якого в позовах про право власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

З огляду на викладене, позивачу слід вказати ціну позову, виходячи із дійсної вартості спірного майна, а судовий збір відповідно має сплачуватись, виходячи зі ставок судового збору, які встановлені ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір»: ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», п.13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 якщо позовна заява, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної таких вимог.

Позивачем при подачі позову був сплачений судовий збір в розмірі 1742,00грн.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення недоліків, а саме:

-зазначити ціну позову;

- долучити до матеріалів справи квитанцію про сплату судового збору, відповідно до ціни позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання договору купівлі-продажу укладеним, визнання право власності та зняття арешту з автомобіля - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (п'ять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Харечко С.П.