РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/10102/16-ц

пр. № 2/759/714/17

12 січня 2017 року Святошинський районний суд м. Києва у складі головуючого судді Зайця Т.О. при секретарі Котляр Ю.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва», третя особа ОСОБА_3, ОСОБА_4 про встановлення порядку користування житлом, розподіл особового рахунку,

В С Т А Н О В И В:

21.07.2016 року представник ОСОБА_1 звернувся з позовом, в якому з урахуванням уточнених позовних вимог просив суд встановити порядок користування кімнатами в житловому приміщенні, шляхом виділення в користування ОСОБА_2, ОСОБА_3 кімнату АДРЕСА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_4 виділити кімнату АДРЕСА_1, зобов'язати комунальне підприємство укласти окремі договори найму житла, розподілити особисті рахунки. В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що позивачу та членам його сім'ї на підставі ордеру було надано житлове приміщення у вигляді кімнат АДРЕСА_1. Після розірвання шлюбу між позивачем та ОСОБА_2 склався відповідний порядок користування кімнатами: позивач разом з донькою ОСОБА_4 проживає у кімнаті №24, відповідач з донькою ОСОБА_5 - у кімнаті №25. Згодом між сторонами почали виникати непорозуміння щодо сплати житлово-комунальних послуг. При зверненні до КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» щодо визначення порядку користування житлом, розподілу особового рахунку сплати комунальних послуг, сторонам було відмовлено, у зв'язку з чим позивач просить вирішити спір в судовому порядку.

Представник позивача в судовому засіданні підтримав позовні вимоги в повному обсязі, посилаючись на викладені в позовній заяві обставини.

Відповідач ОСОБА_2 не заперечувала проти задоволення позову.

Представник КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Святошинського району м. Києва» заперечувала проти задоволення позову, посилаючись на те, що задоволення позову призведе до погіршення житлових умов сторін, а також матиме наслідком заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими дев'яти років, що заборонено житловим законодавством.

Встановлено, що 27.01.2006 року ОСОБА_1 на сім'ю з чотирьох осіб видано ордер №43 серії А на право зайняття жилого приміщення жилою площею 34,5 кв. м., яке складається з двох кімнат в комунальній квартирі за адресою: АДРЕСА_1. Ордер виданий на підставі розпорядження КМДА від 10.08.2005 року №1485 (а. с. 5 - копія ордеру).

14.11.2007 року між ЖЕО 802 КПУЖГ Святошинського району м. Києва (далі - Наймодавець) та ОСОБА_1 (Наймач) укладено договір найму жилого приміщення, відповідно до п. 1.1 якого наймодавець надає наймачу і членам його сім'ї у безстрокове користування житло 2 кімнатну АДРЕСА_1, загальною площею 42,09 кв. м., що складається з 2 кімнат, житловою площею 34,5 кв. м., у тому числі кімнати 18 кв. м. та 16,5 кв. м.

Згідно довідки форми №3, виданої КК «Центр комунального сервісу» №02/08/2-3414 від 15.07.2016 року (а. с. 12) за адресою: АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 - наймач, ОСОБА_2 - дружина, ОСОБА_4, ОСОБА_3 - доньки.

Між сторонами склався відповідний порядок користування житловим приміщенням. ОСОБА_1 разом з донькою ОСОБА_4 користується кімнатою №24, а ОСОБА_2 з донькою ОСОБА_5 користується кімнатою АДРЕСА_2.

Вказані обставини підтверджуються наявними в матеріалах справи документами та визнаються сторонами по справі.

Спір виник у зв'язку із тим, що між сторонами не досягнуто домовленості щодо сплати житлово-комунальних послуг. При зверненні до КП «ККзОЖФ Святошинського району м. Києва» щодо визначення порядку користування житлом, розподілу особового рахунку сплати комунальних послуг, сторонам було відмовлено.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до статті 63 ЖК України, предметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Частиною 1 ст. 64 ЖК України передбачено, що члени сім'ї наймача, які проживають разом з ним, користуються нарівні з наймачем усіма правами і несуть усі обов'язки, що випливають з договору найму жилого приміщення. Договір найму жилого приміщення може бути змінено тільки за згодою наймача, членів його сім'ї і наймодавця, за винятком випадків, передбачених чинним законодавством (ст. 103 ЖК України).

В силу ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України, член сім'ї наймача вправі вимагати. за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам ст. 63 цього кодексу. У разі відмовлення членів сім'ї дати згоду на укладення окремого договору найму, а також у разі відмови наймодавця в укладенні такого договору спір може бути вирішено в судовому порядку (ч. 2 ст. 104 ЖК).

Пунктом 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.04.1985 року N 2 «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» (постанова Пленуму ВСУ № 2) роз'яснено, що при поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення, розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Відповідно до п. п. 2, 3 постанови виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів і президії Київської міської ради профспілок від 15.07.1985 року N 582 «Про порядок застосування в м. Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР» (далі - Постанова № 582) встановлено, що тими, хто потребує поліпшення житлових умов, визнаються громадяни, які мають житлову площу до 7,5 кв. м. включно на кожного члена родини. Встановлено, що жилі приміщення у м. Києві надаються громадянам у межах 13,65 кв. м. жилої площі, але не більше однієї кімнати на одну особу і не менш, як 9 кв. м. жилої площі. Виходячи з даних статистичної звітності, визначено рівень середньої забезпеченості громадян у м. Києві жилою площею 9,0 кв. м. на одну особу.

Загальна жила площа кімнат АДРЕСА_1 складає 34,5 кв. м., тобто на кожного зареєстрованого члена сім'ї припадає 34,5:4 = 8,62 кв. м. жилої площі, загальна площа - 42,09 кв. м., тобто на кожного члена сім'ї припадає 10,5 кв. м. загальної площі, що вже є меншим норми жилої площі, встановленої ст. 47 Житлового кодексу України та Постановою № 582. В той же ж час встановлення зазначеного у позовній заяві порядку користування кімнатами не матиме наслідком віднесення учасників процесу до категорії громадян, які потребують поліпшення житлових умов, оскільки на кожного припадатиме житлова площа понад мінімальні 7,5 кв. м., встановлені Постановою № 582.

Проте, виділення сторонам кімнат матиме наслідком заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими дев'яти років, що заборонено житловим законодавством.

Відповідно до ч. 2 ст. 50 ЖК України при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими за дев'ять років, крім подружжя.

Згідно пп. 7 п. 13 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 року N 470, на квартирний облік беруться громадяни, які потребують поліпшення житлових умов. Потребуючими поліпшення житлових умов визнаються громадяни: які проживають в одній кімнаті по дві і більше сім'ї, незалежно від родинних відносин, або особи різної статі, старші за 9 років, крім подружжя (в тому числі якщо займане ними жиле приміщення складається більш як з однієї кімнати);

Пунктом 35 листа Верховного Суду України від 26.05.2001 року «Правові позиції щодо розгляду судами окремих категорій судових справ (Житлове право)» роз'яснено: правила ч. 2 ст. 50 ЖК про те, що при наданні жилих приміщень не допускається заселення однієї кімнати особами різної статі, старшими дев'яти років, крім подружжя, та відповідні положення підпункту 7 п. 13 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень можуть бути підставою для відмови у позові члена сім'ї наймача про укладення з ним окремого договору найму (ст. 104 ЖК) в тому разі, коли поділ жилого приміщення за цим позовом призвів би до спільного проживання зазначених осіб різної статі.

Позивач просить виділити в користування йому та його повнолітній доньці кімнату №25. Даний поділ жилого приміщення призведе до спільного проживання осіб різної статі, старших дев'яти років, що суперечить вимогам ч. 2 ст. 50 ЖК України та призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов, що не допускається згідно ч. 2 ст. 50 ЖК України, роз'яснень п. 16 постанови Пленуму ВСУ № 2 та є перешкодою для задоволення позову.

На підставі наведеного, в силу ч. 2 ст. 50 ЖК України та пп. 7 п. 13 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень, враховуючи роз'яснення, що містяться в п. 16 постанови Пленуму ВСУ № 2 та п. 35 листа ВСУ від 26.05.2001 року, суд відмовляє у задоволенні позову.

Керуючись ст. 63, 64, 103, 104 Житлового кодексу України, пп. 7 п. 13 Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень, затверджених постановою Ради Міністрів УРСР і Укрпрофради від 11.12.1984 р. N 470, ст.ст. 10, 11, 57-61, 209, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Відмовити у задоволенні позову повністю.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

СУДДЯ: Т.О. ЗАЄЦЬ