ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/1440/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"18" січня 2017 р. Дарницький районний суду м. Києва в складі:

головуючого-судді - Комаревцевої Л.В.

за участю секретаря - Борисова М.О.

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості,

в с т а н о в и в :

В вересні 2016 року до дарницького районного суду м. Києва надійшла позовна заява Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості.

В судові засідання 22.12.2016 о 10 год. 00 хв., 18.01.2017 о 16 год. 00 хв., представник позивача не з'явився, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку. Заяв з приводу участі у розгляді справи не надійшло.

Суд, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов'язок розглянути і вирі шити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

ВССУ в своїй ухвалі від 31.08.2015 року зазначив, що норма ч.3 ст. 169 ЦПК України направлена на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому, і не з'являється в судові засідання, і не використовує передбачене законом право на представництво в суді.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Ковенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Приймаючи до уваги викладене, суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовну заяву такою, що підлягає залишенню без розгляду.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 168, 207 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства "Укрсоцбанк" до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення заборгованості - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду міста Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: Комаревцева Л.В.