УХВАЛА

"16" березня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

Головуючого судді Астахової О.О.

при секретарі Наумовій О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Страхова компанія «АХА Страхування» про визнання договору частково недійсним та стягнення заборгованості, -

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся з позовом до суду у якому просить стягнути із відповідача на його користь 474 343,24 грн.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_2 подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на грошові кошти відповідача в межах суми позову, які знаходяться на р/р НОМЕР_1 в ЦРУ «Фінанси та Кредит», МФО 300937; р/р НОМЕР_2 в АТ «УкрСиббанк», МФО 351005 та р/р НОМЕР_3 в АТ «УкрСиббанк» МФО 351005. Мотивуючи тим, що вжиття даного забезпечення позову сприятиме запобіганню порушеного права позивача на час вирішення спору у суді , в разі задоволення позову забезпечить можливість виконання рішення суду, і навпаки, невжиття зазначених заходів утруднить чи зробить неможливим виконання рішення суду.

Представник позивача ОСОБА_3 підтримала дану заяву та просила суд її задовольнити.

Представник відповідача заперечував проти даної заяви, вважав її необґрунтованою та просив відмовити.

Частиною 1 ст. 151 ЦПК України передбачено, що суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову.

Пунктом 1 ч. 1 ст. 152 ЦПК України передбачено, що позов забезпечується накладанням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22.12.2006 року Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову п. 3 роз'яснено, що згідно п.1 ч.1 ст. 151 ЦПК України позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладання арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

При встановленні зазначеної відповідності слід враховувати, що вжиті заходи не повинні перешкоджати господарській діяльності юридичної особи або фізичної особи, яка здійснює таку діяльність і зареєстрована відповідно до закону як підприємець.

Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має брати до уваги інтереси не тільки позивача, а й інших осіб, права яких можуть бути порушені у зв'язку із застосуванням відповідних заходів.

Представник позивача просить суд накласти арешт на грошові кошти, які знаходяться на відповідних рахунках у банківській установі у межах суми заявлених позовних вимог, проте суд позбавлений можливості пересвідчитись у тому, чи належать дані розрахункові рахунки відповідачу АТ «Страхова компанія «АХА Страхування» та чи не призведе такий арешт до порушення прав третіх осіб, зокрема на отримання заробітної плати працівників, що позбавляє суд вжити такий вид забезпечення позову як накладення арешту на грошові кошти, що знаходяться на зазначених позивачем рахунках.

Таким чином, суд, перевіривши відповідність виду забезпечення позову заявленим позовним вимогам, а також враховуючи, що вжиті заходи забезпечення позову не повинні порушувати права інших осіб, приходить до висновку, що з урахуванням сукупності вищевказаних обставин, відсутні належні правові підстави для забезпечення позову у обраний позивачем спосіб.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 151-153 ЦПК України, суд-

у х в а л и в :

В задоволенні заяви представник позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову - відмовити.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України № 12-рп/2010 від 28 квітня 2010 року ухвала може бути оскаржена.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва, шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя