overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження №: 2/752/974/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2017 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі: головуючого судді Новак А.В. при секретарі Закаблуківській О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна щодо автомобіля, планшета та грошових коштів на рахунку,-

встановив :

в провадженні Голосіївського районного суду міста Києва знаходиться вказана цивільна справа.

Позивач в судові засідання, призначені на 17 жовтня 2016 року та 20 березня 2017 року не з'явився з невідомих суду причин, явка якого була визнана судом обов'язковою.

Суд дослідивши матеріали цивільної справи вважає за можливе залишити позов ОСОБА_1 без розгляду.

Відповідно до ст. ч. 3 ст. 27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

У зв'язку з тим, суд дійшов до висновку, що розгляд даної справи за відсутності позивача за наявними матеріалами справи не можливий, письмових доказів щодо неможливості бути присутніми в судовому засіданні з поважних причини позивачем не було надано суду.

Відповідно до частини 3 статті 169 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання без поважних причин або повторно не повідомив про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Зважаючи на викладене та те, що справа у провадженні суду перебуває значний час, а позивач зловживає своїми процесуальними правами, суд вважає за можливе на підставі статті 169, 207 Цивільного процесуального кодексу України залишити позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна щодо автомобіля, планшета та грошових коштів на рахунку без розгляду, оскільки позивач або його представник незалежно від причин повторно не з'явилися в судове засідання, а також від них не надійшла заява про розгляд справи у відсутності сторони позивача, що унеможливлює розгляд справи з ухваленням судового рішення у справі, яка розглядом по суті не закінчена.

Відповідно до частини 2 статті 207 Цивільного процесуального кодексу України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207, ст. 208-210, 292-296 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл майна щодо автомобіля, планшета та грошових коштів на рахунку - залишити без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали, а ухвалу яку було постановлено без участі особи, яка її оскаржує протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя А.Новак
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/986/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

"13" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі судді Вовка Є.І., при секретарі Германенко В.А. в приміщенні Дарницького районного суду м.Києва, розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до Дарницького районного суду м.Києва з позовом до відповідача, в якому просила: розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 22.06.1991р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, актовий запис №5.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначила, що з відповідачем спільного господарства не веде, шлюбні стосунки тривалий час не підтримує, примирення між сторонами неможливе.

Позивач просила розглянути справу у її відсутність.

При цьому, відповідно до положень ст.60 ЦПК України: кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу; докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі; доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір; доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст.61 ЦПК України: обставини, визнані сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі, не підлягають доказуванню; обставини, визнані судом загальновідомими, не потребують доказування.

Проаналізувавши наведені дані, положення ст.112 Сімейного Кодексу України, всі матеріали справи, зокрема дані, які містяться в свідоцтві про шлюб сторін (копія а.с.9), суд вважає, що оскільки подальше спільне життя подружжя суперечить інтересам обох з них, то належить позов задовольнити.

Відповідно до вимог ст.88 ЦПК України, судові витрати по справі належить стягнути з відповідача на користь позивача.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.208, 209, 214, 215, 228 ЦПК України,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, зареєстрований 22.06.1991р. Відділом державної реєстрації актів цивільного стану Управління державної реєстрації Головного територіального управління юстиції у Чернігівській області, актовий запис №5.

Судові витрати по справі у вигляді судового збору в сумі 551грн. 20 коп. стягнути на користь ОСОБА_2 з ОСОБА_3.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом 10-ти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ:
Справа № 754/582/17
У Х В А Л А

Іменем України

21 березня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Журавської О.В.

з участю секретаря Лісовської А.О.

розглянувши у судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про відшкодування шкоди.

Справа Деснянським районним судом м. Києва по суті не розглядалася.

До початку розгляду справи по суті стало відомо, що провадження у справі відкрито з порушенням правил підсудності.

Від позивача в судове засідання надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи.

Відповідач в судове засідання не з'явився, причини неявки суду не відомі.

Встановлено, що відповідач ОСОБА_1 за вказаною позивачем адресою у Деснянському районі не зареєстрований та у відповідності до інформації Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Деснянської РДА в м. Києві ніколи не був зареєстрований.

У відповідності до Довідки №76690721 про дорожньо-транспортну пригоду, наданої позивачем до матеріалів позовної заяви, ОСОБА_1 проживає за адресою: АДРЕСА_1

Відповідно до ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

За таких обставин дана справа не підсудна Деснянському районному суду м. Києва.

Крім вказаного, на підставі ст. 110 ЦПК України, позивач має право пред'явити позов за місцем завдання шкоди.

У відповідності до постанови Дніпровського районного суду м. Києва від 09.12.2015 р. ДТП сталось по пр. Ватутіна, 2 Т в м. Києві, що територіально відноситься до Дніпровського району м. Києва.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 116 ЦПК України суд передає справу на розгляд іншому суду, якщо після відкриття провадження у справі і до початку судового розгляду виявилося, що заяву було прийнято з порушенням правил підсудності.

Відповідно до ст. 117 ЦПК України, спори між судами про підсудність не допускаються. Справа передана з одного суду до іншого в порядку, встановленому ст. 116 ЦПК України, повинна бути прийнята до провадження судом, якому вона підсудна.

Виходячи з вище наведеного, дана справа не підсудна Деснянському районному суду м. Києва, та враховуючи те, що дані про місце реєстрації відповідача матеріали справи не містять, суд вважає за необхідне передати позовну заяву до суду, на території юрисдикції якого було завдано шкоду.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 109, 110, 116, 117 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «ПРОСТО-страхування» до ОСОБА_1 про відшкодування шкодипередати на розгляд до Дніпровського районного суду м. Києва.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Деснянський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення, апеляційної скарги.

Суддя
22.03.2017 Справа № 469/328/17
2-зз/469/12/17
У Х В А Л А
Іменем України
22 березня 2017 року смт.Березанка
Березанський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючої - судді Гапоненко Н.О.,
за участю секретаря судового засідання Потриваєвої М.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 про скасування заходів забезпечення позову, -

встановив:
14 березня 2017 року заступник керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 звернувся до суду із заявою про скасування застосованих заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що справу вирішено по суті і рішення суду набрало законної сили.

Особи, які беруть участь у справі, в судове засідання не з'явилися, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином.
Від прокурора надійшла заява про розгляд заяви за його відсутності.
Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України неявка осіб, які беруть участь у справі, не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно з ч.3 ст. 154 ЦПК України, заходи забезпечення позову скасовуються судом, що розглядає справу.

Оскільки спір між сторонами вирішено по суті та рішення у справі набрало законної сили, суд вважає, що на даний час немає необхідності застосування заходів забезпечення позову, тому заява заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.ст. 154, 209, 210 ЦПК України, суд-
постановив:
Заяву заступника керівника Миколаївської місцевої прокуратури № 1 про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.
Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п"яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п"яти днів з дня отримання копії ухвали.
Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законої сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя:
Жовтневий районний суд Миколаївської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 477/362/17
Провадження № 2-н/477/66/17
22 березня 2017 року м. Миколаїв
Суддя Жовтневого районного суду Миколаївської області Семенова Л.М., розглянувши заяву Публічного акціонерного товариства "Миколаївобленерго» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості по спожитій електричній енергії, відповідно до ст. ст. 526, 527, 530 Цивільного кодексу України,
3.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4.Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років з дня набрання ним законної сили.
Суддя Л.М. Семенова
Згідно статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав законної сили "_____" ________________ 20 __ року.
Суддя ______________ ____________________________________
підпис ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
Місце печатки суду
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітка
Інші відмітки___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
20.03.2017 Справа № 756/137/17
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
С У Д О В И Й Н А К А З
20 березня 2017 року Справа ун. № 756/137/17
пр. № 2-н/756/43/17
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В., розглянувши заяву ПАТ "Київенерго" про видачу судового наказу, відповідно до ст.ст. 6, 509, 526, 530, 625 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", керуючись ст.ст. 95, 96, 97, 98 ЦПК України, -
5.Не пізніше наступного дня з дня видачі судового наказу надіслати боржникам копію судового наказу разом з копією заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.
6.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
7.Судовий наказ набрав чинності з ______________
8.Судовий наказ видано "__" ___________ 20___ року.
9.Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років з дня його видачі.
Суддя _______________________________________ А.В. Шевчук
__________________________________________________________________
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 Цивільного процесуального кодексу України).
20.03.2017 Справа № 756/103/17
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
С У Д О В И Й Н А К А З
20 березня 2017 року Справа ун. № 756/103/17
пр. № 2-н/756/34/17
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В., розглянувши заяву ПАТ "Київенерго" про видачу судового наказу, відповідно до ст.ст. 6, 509, 526, 530, 625 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", керуючись ст.ст. 95, 96, 97, 98 ЦПК України, -
5.Не пізніше наступного дня з дня видачі судового наказу надіслати боржникам копію судового наказу разом з копією заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.
6.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
7.Судовий наказ набрав чинності з ______________
8.Судовий наказ видано "__" ___________ 20___ року.
9.Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років з дня його видачі.
Суддя _______________________________________ А.В. Шевчук
__________________________________________________________________
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 Цивільного процесуального кодексу України).
20.03.2017 Справа № 756/66/17
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
С У Д О В И Й Н А К А З
20 березня 2017 року Справа ун. № 756/66/17
пр. № 2-н/756/25/17
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В., розглянувши заяву ПАТ "Київенерго" про видачу судового наказу, відповідно до ст.ст. 6, 509, 526, 530, 625 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", керуючись ст.ст. 95, 96, 97, 98 ЦПК України, -
5.Не пізніше наступного дня з дня видачі судового наказу надіслати боржникам копію судового наказу разом з копією заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.
6.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
7.Судовий наказ набрав чинності з ______________
8.Судовий наказ видано "__" ___________ 20___ року.
9.Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років з дня його видачі.
Суддя _______________________________________ А.В. Шевчук
__________________________________________________________________
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 Цивільного процесуального кодексу України).
20.03.2017 Справа № 756/114/17
ОБОЛОНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
С У Д О В И Й Н А К А З
20 березня 2017 року Справа ун. № 756/114/17
пр. № 2-н/756/39/17
Суддя Оболонського районного суду міста Києва Шевчук А.В., розглянувши заяву ПАТ "Київенерго" про видачу судового наказу, відповідно до ст.ст. 6, 509, 526, 530, 625 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", керуючись ст.ст. 95, 96, 97, 98 ЦПК України, -
5.Не пізніше наступного дня з дня видачі судового наказу надіслати боржникам копію судового наказу разом з копією заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.
6.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
7.Судовий наказ набрав чинності з ______________
8.Судовий наказ видано "__" ___________ 20___ року.
9.Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років з дня його видачі.
Суддя _______________________________________ А.В. Шевчук
__________________________________________________________________
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 Цивільного процесуального кодексу України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 Цивільного процесуального кодексу України).
Справа № 758/2092/17
У Х В А Л А

21 березня 2017 року суддя Подільського районного суду м.Києва Супрун Г. Б., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся з позовною заявою до Подільського районного суду м. Києва, в якій просить стягнути з відповідача заборгованість за кредитним договором 30.05.2012 р. в розмірі 26081,43 грн., яка складається із : заборгованості за кредитом в розмірі 1426,55 грн., заборгованості по процентам за користування кредитом в розмірі 19550,05 грн., заборгованості за пенею та комісією в розмірі 3386,67 грн., штрафу (фіксована частина) в розмірі 500,00 грн. та штрафу (процентна складова - 5%) в розмірі 1218,16 грн.

Дана заява не може бути прийнята судом до розгляду, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред»являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

З довідки Відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві від 09.03.2017 року вбачається, що відповідач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованим по м. Києву не значиться.

Так, згідно з ч. 9 ст. 110 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред'являються за місцезнаходженням майна відповідача або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування або постійного його заняття (роботи).

Позивачу необхідно зазначити докази, які підтверджують обставини, що останнє відоме зареєстроване місце проживання чи перебування відповідача, місцезнаходження його майна або місце постійного заняття (роботи), знаходиться в Подільському районі м. Києва.

Крім того, позивачем не викладено обставин, якими він обгрунтовує свої вимоги про стягнення заборгованості за пенею та комісією в розмірі 3386,67 грн. (не вказано процентну ставку, на підставі якої нараховано вказані складові та період їх нарахування).

Тому позивачу необхідно надати строк на усунення недоліків.

На виконання ухвали про залишення позовної заяви без руху надається позовна заява в новій редакції з її копією та копіями всіх документів, що додаються до неї, відповідно для відповідача.

Згідно ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В разі не усунення недоліків в зазначений строк заява вважається неподаною і повертається заявнику.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 119, ч.1 ст. 121 ЦПК України ,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства «Комерційний банк «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, залишити без руху та надати заявнику строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали на усунення зазначених недоліків.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СуддяГ. Б. Супрун