Cправа № 563/1220/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

( з а о ч н е)

07.12.2017 року

Корецький районний суд Рівненської області

в особі:

головуючого судді Кулика Є.В.

при секретарі Федичканич В.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Корець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом, вказуючи, що з 22 жовтня 2005 року перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають сина - ОСОБА_3. Стверджує, що одруження з відповідачем виявилось невдалим, у них різні характери, відсутнє взаєморозуміння і довіра. З грудня 2012 року проживають окремо та не підтримують шлюбні відносини. Тому примирення неможливе, просить шлюб з відповідачем розірвати, сина залишити проживати з нею.

Позивач в судове засідання не з'явилася, але подала суду заяву, в якій просить справу розглянути без її участі. Просила змінити позовні вимоги, зокрема, шлюб розірвати, неповнолітнього сина залишити проживати з нею та відносити її дошлюбне прізвище "Чернишина". Змінені позовні вимоги підтримує повністю.

Відповідач, виклик якого у судове засідання здійснювався у визначеному законом порядку з урахуванням положень ч.5 ст.74 ЦПК України, у судове засідання не з'являється, оскільки відсутній за місцем реєстрації.

Перевіривши наявні письмові докази, суд прийшов до висновку про необхідність задоволення позову та можливість ухвалення заочного рішення по справі.

Судом встановлено, що 22 жовтня 2005 року між сторонами було укладено шлюб, зареєстрований Великоклецьківською сільською радою Корецького району Рівненської області, актовий запис № 6 (свідоцтво про шлюб 1-ГЮ № 0004353 від 22.10.2005 року).

Від шлюбу мають малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (свідоцтво про народження 1-ГЮ № 142315 від 05.07.2011 року).

Судом встановлено, що сторони не ведуть спільне господарство, не підтримують подружні стосунки, проживають окремо близько п'яти років.

При взаємовідносинах, які склалися між сторонами, суд вважає, що сімя існує формально, збереження її неможливе.

За таких обставин суд приходить до висновку, що причини, які спонукали позивача наполягати на розірванні шлюбу, є обґрунтованими, спільне проживання сторін є неможливим.

Згідно принципу 6 "Декларації прав дитини" від 20 листопада 1959 року, малолітня дитина не повинна, крім тих випадків, коли є виключні обставини, бути розлучена зі своєю матір'ю. Зазначений принцип міжнародної норми права констатує ту обставину, що малолітня дитина як правило більше потребує саме материнської любові, турботи і розуміння.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку про те, що малолітнього сина сторін необхідно залишити проживати з матірю, що не позбавляє батька права на особисте спілкування з дитиною та прийняття участі у його вихованні.

Щодо вимоги про відновлення дошлюбного прізвища позивача, то суд дійшов таких висновків.

Ст.113 СК України передбачає, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі йменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Зважаючи на вказану норму законодавства, є всі підстави для задоволення вимоги щодо зміни її прізвища після розірвання шлюбу на дошлюбне прізвище "Чернишина".

Тому позов підлягає до задоволення повністю.

Розгляд справи здійснювався за відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами, відповідно до ч. 2 ст.197 ЦПК України.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст.104, 105,110, 112-114 СК України, ст.ст.10, 60, 61, 212-215, 224-228 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

Позов задоволити повністю.

Шлюб, між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 22 жовтня 2005 року Великоклецьківською сільською радою Корецького району Рівненської області, актовий запис № 6 - розірвати.

Малолітнього сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, залишити проживати з матір'ю - ОСОБА_1.

Після розірвання шлюбу відновити дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_1 - "Чернишина".

Відповідачем може бути подана до Корецького районного суду Рівненської області заява про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя: Є.В. Кулик