Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11.01.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого - судді Слюсарчук Н.Ф.

за участю секретаря с/з ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Житомирської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулась до суду з даним позовом, в якому просить визначити їй додатковий строк три місяці для прийняття спадщини, що відкрилася після смерті її брата ОСОБА_3, який помер 18 липня 2014 року. При цьому посилається на те, що 16.05.2014 року померла її мати ОСОБА_4, яка на момент смерті була зареєстрована в квартирі № 16 у будинку № 2 по проїзду ОСОБА_5 у м. Житомирі, яка належала їй на праві власності на підставі договору купівлі-продажу від 13.03.2007 року.

Згідно із свідоцтвом про право на спадщину за законом від 12.08.2015 року, спадкоємцями зазначеного майна після смерті ОСОБА_4 є позивач та його рідний брат ОСОБА_3 в розмірі по ? частці кожному.

18.07.2014 року помер її рідний брат ОСОБА_3, який заповіту за свого життя не склав. Спадкоємців першої черги після смерті брата немає, позивач є спадкоємцем другої черги.

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_6 06.04.2016 року позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата, оскільки вона звернулася до нотаріуса з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини.

Позивач вважає поважною причиною пропуску ним встановленого законом строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки 11.07.2014 року позивач виїхала для працевлаштування в м. Сочі Краснодарського краю Російської Федерації, що підтверджується проїзним документом. Там проживала та працювала протягом шести місяців, тому вчасно не могла вступити у спадщину.

В судове засідання позивач та відповідач не зявилися, хоча про дату та час розгляду справи повідомлялися належним чином. Представник позивача надала заяву про розгляд справи у її відсутності та відсутності позивача, позовні вимоги підтримала та просила їх задовольнити.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності сторін, що відповідає вимогам ст. ст. 158 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, з урахуванням меж заявлених позовних вимог, суд приходить до наступного висновку.

Статтею 1 ЦПК України передбачено, що завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що передбачено положенням ч. 1 ст. 3 ЦПК України.

Судом встановлено, що відповідно до свідоцтва про смерть, 16.05.2014 року померла мати позивача ОСОБА_4 (а.с. 14).

Згідно свідоцтва про смерть, 19.07.2014 року помер рідний брат позивача ОСОБА_3 (а.с. 15).

Відповідно до свідоцтва про народження, позивач ОСОБА_3 є донькою ОСОБА_4 (а.с. 7).

У відповідності до витягів з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб щодо підтвердження дошлюбного прізвища, позивач після реєстрації шлюбу змінила своє дошлюбне прізвище на ОСОБА_2.

Згідно довідки про народження № 177 від 30 09 2015 року Юрянського підрозділу Мурашинського міжрайонного відділу РАГС Кировської області Російської Федерації, ОСОБА_3 є сином ОСОБА_4 (а.с. 13).

Відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 30.03.2007 року, ОСОБА_4 придбала квартиру № 16 у будинку № 2 по проїзду ОСОБА_5 у м. Житомирі (а.с. 16-17).

Відповідно до Постанови Приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_6 про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 06.04.2016 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті брата на 1/2 частину квартири № 16 у житловому будинку № 2 по проїзду ОСОБА_5 в м. Житомирі, в звязку з пропуском встановленого законом шестимісячного строку для прийняття спадщини (а.с.22).

Згідно проїзного документа АМ № 030032, ОСОБА_2 11 липня 2014 року виїхала потягом Київ-Адлер (а.с. 26).

ОСОБА_2 06.08.2014 року отримала Патент Федеральної міграційної служби серія 23 № 14055282. (а.с. 27).

Відповідно до копії чеків-ордерів, ОСОБА_2 здійснювала платежі УФК по Краснодарському краю Міжрайонної ІФНС Росії № 8 по КК (а.с. 28-31).

Згідно ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Статтею 1270 ЦК України визначено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Судом встановлено, що у встановлений законом строк після відкриття спадщини після смерті брата позивач, як спадкоємець за законом другої черги, не подала заяву про її прийняття, оскільки йому працювала за межами України.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Таким чином, суд визнає поважними причини пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після смерті спадкодавця та визначає їй додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини в три місяці.

Зважаючи на викладене, суд дійшов до висновку про те, що позивач є спадкоємцем за законом після смерті її брата, працевлаштування позивача на роботу на території Російської Федерації свідчить про поважність причин пропуску строку для подання нею заяви про прийняття спадщини після смерті її брата, а відтаксуд вважає позовні вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 3, 10, 11, 60, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визначити (встановити) ОСОБА_2 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її брата ОСОБА_3, який помер 18 липня 2014 року, терміном в три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд м. Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні при оголошенні рішення суду протягом того ж строку з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: