Справа №200/2909/17
Провадження №2/200/2207/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

22 лютого 2017 року місто Дніпро

Суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння, -

В С Т А Н О В И В:

21 лютого 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська із позовом до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння.

Згідно зі ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Суд вважає за необхідне залишити заяву без руху, оскільки вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову у позовах про визнання права власності на майно - вартістю майна.

Ціна позову - це грошовий вираз майнових прав позивача. Ціна позову визначається лише щодо майнових вимог, тобто тих вимог, які мають грошову оцінку.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 640 грн., та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб 8000грн.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивач просить визнати право власності на квартиру, але при цьому не посилається на доказ в підтвердження вартості зазначеної квартири, а тому враховуючи те, що ціну позову позивачем не підтверджено та заявлено вимоги щодо визнання права власності на нерухоме майно, суд позбавлений можливості визначити відповідну суму судового збору та правильність його сплати за позовні вимоги.

А тому позивачу необхідно у позовній заяві зазначити якими документами підтверджується вартість майна, та надати документи в підтвердження ціни позову. У разі відсутності відповідних документів щодо підтвердження ціни позову, відповідно до ст. 80 ЦПК України сплатити судовий збір у максимальному розмірі, а саме: не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, та надати суду документ на підтвердження його сплати в оригіналі.

Згідно з ч.3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» від 08.07.2011 р. за N 3674-VI /зі змінами/ за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою сплачується судовий збір у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних осоі, тобто - 640 грн.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем надано квитанцію № 0.0.695533189.1від 26.01.2017 року про сплату судового збору у розмірі 640 грн.,а тому позивачу необхідно доплатити судовий збір за всі заявлені вимоги немайнового характеру, з якими він звертається до суду.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин суд вважає за необхідне залишити позовну заяву без руху.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про скасування державної реєстрації права власності та витребування майна із чужого незаконного володіння - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, п'ять днів з дня отримання позивачем ухвали, в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Е.В. Женеску