overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 524/1027/16-ц
Провадження № 2-п/524/14/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16.03.2017 року Автозаводський районний суд м. Кременчука у складі:

головуючого судді Кривич Ж.О.,

за участю секретаря судового засідання Коваль Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кременчуці заяву ОСОБА_1, як представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення суду від 12 травня 2016 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До суду звернувся ОСОБА_1 із заявою про перегляд заочного рішення по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

ОСОБА_1 заяву підтримав в повному обсязі з підстав зазначених у ній.

Представник ПАТ КБ «ПриватБанк» в судове засідання не прибув, про слухання заяви повідомлявся належним чином.

Суд вислухавши пояснення ОСОБА_1, встановив наступне.

Відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини своєї неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як передбачено частиною першою ст. 231 ЦПК України заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Судом встановлено, що заочним рішенням Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 12 травня 2016 року задоволено позовні вимоги Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Статтею 228 ЦПК України передбачено, що заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, а заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії, про що також розяснено і в заочному рішенні Автозаводського районного суду м. Кременчука Полтавської області від 13.09.2016 року.

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

Оскільки заявником надані доводи для перегляду заочного рішення, суд вважає за необхідне скасувати заочне рішення суду та призначити справу в загальному порядку.

Керуючись, ст.ст. 208, 209, 210,ч.3 231 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, як представника ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення - задовольнити.

Скасувати заочне рішення по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості.

Призначити справу до розгляду в загальному порядку на 15 травня 2017 року на 10 годину 00 хвилин.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Гребінківський районний суд Полтавської області
___________________________________________________________________________________
Справа №: 528/896/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

(вступна та резолютивна частини)

16 березня 2017 р. м. Гребінка

16 березня 2017 року Гребінківський районний суд Полтавської області у складі: головуючого судді Татіщевої Я.В., секретаря Сапи А.М., представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Гребінка цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про стягнення аліментів на утримання повнолітньої дитини, що продовжує навчання, -

встановив:

Відповідно до положень ч. 3 ст. 209 ЦПК України, у виняткових випадках залежно від складності справи складання повного рішення може бути відкладено на строк не більш як п'ять днів з дня закінчення розгляду справи, але вступну і резолютивну частини суд має проголосити в тому самому засіданні, в якому закінчився розгляд справи.

Зважаючи на складність даної справи, суд вважає за необхідне оголосити вступну та резолютивну частини рішення, відклавши виготовлення повного рішення на 5 днів.

Керуючись ч. 3 ст. 209 ЦПК України, суд, -

вирішив:

Позов задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого машиністом Виробничого підрозділу «Моторвагонне депо Полтава РФ «ПЗ» ПАТ «Укрзалізниця» (м.Полтава, вул.Сортувальна,3), на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_5,2, гуртожиток № 1, кор. 1 (р/р 124743 «Ощадбанк») аліменти на його утримання в розмірі 1/6 частини з усіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму, визначеного для особи, яка досягла 18 років, починаючи з дня подачі заяви, 18 жовтня 2016 року, і до закінчення навчання 31.12.2017 року, але не більше, ніж до досягнення ним віку 23 років.

В частині стягнення аліментів у межах суми платежу за один місяць, рішення підлягає негайному виконанню.

Судові витрати віднести на рахунок відповідача. Стягнути з ОСОБА_4 на користь держави 640 грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Полтавської області через Гребінківський районний суд Полтавської області протягом 10 днів з дня проголошення його вступної та резолютивної частин шляхом подачі апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення вступної та резолютивної частин судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Повне рішення буде виготовлено протягом 5 днів.

Суддя ОСОБА_6
Справа № 561/9/17
УХВАЛА

16 березня 2017 року смт. Зарічне

Зарічненський районний суд Рівненської області в складі:

судді Світличного Р.В.,

з участю секретаря Савич Ж.В.,

представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Зарічне цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_4 про визнання прав забудовника на обєкт незавершеного будівництва в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

В судовому засіданні представник позивача подав заяву про збільшення позовних вимог у якій просить суд визнати за позивачем права забудовника на 2/3 частини обєкта незавершеного будівництва житлового будинку «А1» з господарськими будівлями: сарай «Б», погріб «пг/Б», гараж «б» та надвірними спорудами: вбиральня «В», колонка «Г», септик «Д», огорожа «№1», що розташовані на вул. Лісгоспна, 4 в смт. Зарічне, Рівненської області, відсоток готовності 91, з правом здачі житлового будинку з господарсько-побутовими будівлями в експлуатацію та отримання на своє імя документів, що посвідчують право власності в порядку спадкування за законом після смерті сина ОСОБА_5, який помер 29 січня 2016 року, та після смерті чоловіка ОСОБА_6, який помер 23 червня 2016 року.

Крім цього, заявив клопотання про продовження строку розгляду справи для можливості подання до суду заповіту спадкодавця ОСОБА_6, дослідження якого має істотне значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні представник позивача адвокат ОСОБА_1 клопотання підтримав, просив суд продовжити розгляд справи на пятнадцять днів.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, про причини неявки суд не повідомила. В матеріалах справи відсутні відомості про вручення судової повістки відповідачу ОСОБА_3

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки.

У відповідності до ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів одного місяця. Згідно ч. 2 ст. 157 ЦПК України у виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду справи, суд ухвалою може продовжити розгляд справи, але не більш як на пятнадцять днів.

З врахуванням викладеного, суд вважає за необхідне відкласти розгляд справи, та продовжити її розгляд до пятнадцяти днів.

Керуючись ч. 2 ст. 157, п. 1 ч. 1 ст. 169 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Продовжити розгляд справи за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 в інтересах неповнолітнього сина ОСОБА_4 про визнання прав забудовника на обєкт незавершеного будівництва в порядку спадкування за законом до пятнадцяти днів.

Відкласти розгляд справи на 10.00 год. 30 березня 2017 року.

Копію ухвали надіслати сторонам по справі.

Відповідачу надіслати також копію заяви про збільшення позовних вимог.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Р.В. Світличний
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/3023/17
16 березня 2017 року
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Кучина Н.Г. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст.ст. 67, 68, 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України "Про теплопостачання", п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Кучина Н.Г.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/3137/17
16 березня 2017 року
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Кучина Н.Г. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст.ст. 67, 68, 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України "Про теплопостачання", п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Кучина Н.Г.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/3325/17
16 березня 2017 року
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Кучина Н.Г. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст.ст. 67, 68, 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України "Про теплопостачання", п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги", п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Кучина Н.Г.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа № 570/947/17
Номер провадження 2/570/887/2017
У х в а л а

13 березня 2017 року

Суддя Рівненського районного суду Рівненської області Красовський О.О., перевіривши виконання вимог ст.ст.119-120 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

До Рівненського районного суду надійшла вказана позовна заява.

При підготовці позовної заяви допущені такі недоліки, що позбавляють суд можливості провести підготовку справи до розгляду, призначити її, розглянути та винести рішення.

В порушення вимог ч.5 ст.119 ЦПК України позовна заява не оплачена судовим збором.

До сплати підлягають кошти в розмірі 640 грн. 00 коп. за наступними реквізитами: на користь Рівненського районного суду Рівненської області на рахунок № 0295, МФО 833017, код ЄДРПОУ одержувача 38012756, код доходу 22030001, банк: ГУ ДКСУ в Рівненській області, ЄДРПОУ суду 26406260, сума 640 грн. 00 коп. судові витрати (судовий збір).

Відповідно до вимог п.п. 6, 7, ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити перелік документів, які додаються до заяви та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до ч.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України "Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя" від 21.12.2007 № 11 суди згідно зі ст. 119 ЦПК повинні вимагати від осіб, що подали заяву, повного викладення обставин, якими обґрунтовуються дані вимоги, й посилання на засоби їх доказування. До заяви додаються: свідоцтво про реєстрацію шлюбу, копії свідоцтв про народження дітей, довідки щодо розміру заробітку та інших доходів, а також усі необхідні документи відповідно до заявлених вимог.

Позов містить виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, що стосуються розірвання шлюбу.

В порушення вимог ст.119 ЦПК України до заяви не доданий оригінал правовстановлюючого документу, що свідчить про факт реєстрації шлюбу між сторонами, а саме свідоцтво про шлюб. Крім цього, позивач в своїх позовних вимогах не просить витребувати дане свідоцтво у відповідачки.

У зв`язку з тим, що реквізити заяви не додержані, суддя згідно ч.1 ст.121 ЦПК України постановляє ухвалу про залишення заяви без руху. Строк для виправлення недоліків визначений ЦПК України.

Якщо позивач виконає зазначені вимоги, позовна заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст.119, 121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання ним даної ухвали.

В разі не усунення зазначених в ухвалі недоліків, заява вважатиметься неподаною і повертатиметься позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Красовський О.О.
Справа №613/1581/16-ц Провадження № 2/613/94/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 березня 2017 року м.Богодухів

Богодухівський районний суд Харківської області у складі головуючого судді Харченка С.М., при секретарі Мізяк М.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Богодухові справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

встановив:

Сторони перебувають в шлюбі з 12 вересня 2009 року, який був зареєстрований Орджонікідзевським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №374.

Позивач, уточнив позовні вимоги, просить шлюб розірвати мотивуючи тим, що з травня 2012 року він постійно мешкає і працює у Німеччині, відносини з дружиною продовж кількох останніх років остаточно припинені, спільних інтересів та підстав для збереження шлюбу немає. Збереження сім'ї неможливо і суперечить інтересам позивача, оскільки бажає створити нову сім'ю. Дітей від шлюбу сторони не мають, спільно нажитого майна також. На даний момент ведення спільного господарства та сумісне проживання припинено, та за глибоким переконанням позивач подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини також немає.

Представник позивача та позивач в судове засідання не з'явилися, представник позивача надав заяву, відповідно до змісту якої, просив справу слухати за відсутності позивача та за його відсутності, позовні вимоги підтримав та наполягав на розірванні шлюбу.

Відповідач у судове засідання не з'явилася, надала суду заяву, відповідно до змісту якої, просила судове засідання проводити за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі, проти розірвання шлюбу не заперечувала, уточнила, що строк на примирення не потрібний, оскільки з 2014 року фактично створила нову сім'ю, проживає з іншим чоловіком. Спільних дітей з позивачем не мають.

Суд, дослідивши матеріали справи враховуючи, що сторони не підтримують шлюбних відносин, тривалий час проживають окремо, вважає, що збереження сім'ї неможливе, крім того, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Згідно ч.2 ст.112 СК України "Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них."

На підставі приведеного вище, керуючись ст.105, ст.110, ст.112 СІМЕЙНОГО КОДЕКСУ УКРАЇНИ, ст.ст. 213, 215 Цивільного процесуального кодексу України, суд,-

вирішив:

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 1974 р.н. та ОСОБА_2 1981 р.н., зареєстрований 12 вересня 2009 року Орджонікідзевським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис №374.

Рішення може бути оскаржене в апеляційний суд Харківської області через Богодухівський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги на рішення суду протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя