РІШЕННЯ

Іменем України

28 грудня 2017 року м. Торецьк

Дзержинський міський суд Донецької області у складі:

судді Скиба М.М.,

за участю

секретаря Панаслюк Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Дзержинського міського суду Донецької області цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Військово-цивільної адміністрації міста Торецьк про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,-

ВСТАНОВИВ

ОСОБА_1 звернулася до суду з вказаним позовом, в обґрунтування якого зазначила наступне.

24.10.2005 року помер її батько ОСОБА_2. З метою отримання спадщини, яка відрилася після померлого, до складу якої входить житловий будинок за адресою : м. Торецьк, вул. Бєлгородська, 21.

31.10.2015 року померла її мати ОСОБА_3. Після смерті матері залишилася спадщина у виді вказаного нерухомого майна.

Вона є спадкоємцем першої черги, після смерті матері ОСОБА_3 Заповіту за життя матір не складала.

На теперішній час після смерті матері ніхто з заявою до нотаріальної контори ніхто не звертався, спадкова справа не заводилася.

У свою чергу в червні 2017 року вона звернулася до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті свого батька, але постановою нотаріуса їй було відмовлено у вчиненні нотаріальних дій у звязку з пропуском шестимісячного строку і те, що на момент смерті спадкова виці вона разом з нею не проживала.

Рішенням Дзержинського міського суду Донецької області від 05.10.2017 року її позов про визначення додаткового строку для прийняття спадщини після смерті матері задоволений повністю.

Але під час виконання цього рішення суду, а саме під час предявлення його в Торецьку державну нотаріальну контору, зясувалося, що вона обрала невірний спосіб захисту свого справа, а саме їй необхідно було поновлювати пропущений строк на прийняття спадщини після смерті своєї матері, а не батька.

Причиною цього строку є те, вона тривалий час безперервно перебувала за межами території України, у тому числі в період визначеного законодавством шестимісячного строку, передбаченого для звернення спадкоємця до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця.

ОСОБА_1 просить поновити їй строк для прийняття спадщини та встановити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини після померлої ОСОБА_4.

Позивач надала суду заяву з проханням розглянути справу без її участі.

Представник відповідача надав суду заяву з проханням розглянути справу без його участі та винести рішення відповідно до чинного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про задоволення позовних вимог з огляду на наступне.

Згідно ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Відповідно до ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом встановленого строку, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В постанові Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30.05.2008 р. «Про судову практику у справах про спадкування»вказано, зокрема, що спадкоємець є таким, що спадщину не прийняв, якщо свідомо, за відсутності будь-яких перешкод своєчасно не вчиняв дії з прийняття спадщини протягом шести місяців з моменту її відкриття.

Згідно п. 24 вищевказаної постанови Пленуму Верховного суду України, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України. Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого статтею 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» розяснено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1ст. 1269 ЦК). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто. Зі змісту п. 2.1 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5 вбачається, що письмову заяву про прийняття спадщини та відмову від неї може бути надіслано поштою. Надіслання заяви про прийняття спадщини поштою передбачено п. 3.5. гл. 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22.02.2012 р. № 296/5.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини (наприклад, встановлення факту проживання однією сім'єю), невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

З матеріалів справи вбачається, що 31.10.2015 року померла ОСОБА_3.

Відповідно до свідоцтва про народження, ОСОБА_1 є донькою померлої ОСОБА_3.

Оцінюючи поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини суд виходить з того, що через ситуацію, яка склалася у Донецькій області, позивач не мала змоги своєчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини, крім того, на час відкриття спадщини знаходилася за межами України.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку, що є всі підстави вважати поважною причину пропуску позивачем строку для подання заяви про прийняття спадщини і вважає за необхідно встановити їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Керуючись ст.ст. 4,10,76,265 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, строку для подачі заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася 31 жовтня 2015 року після смерті ОСОБА_3 - поважними.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, додатковий строк тривалістю у три місяці з моменту набрання рішенням суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після смерті її матері ОСОБА_3, померлої 31 жовтня 2015 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом тридцяти днів.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя :