Справа №705/113/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

16 січня 2017 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про тлумачення заповіту та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом ,-

В С Т А Н О В И В:

В січні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про тлумачення заповіту та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом. В якості відповідача в позові вказана Полянецька сільська рада Уманського району Черкаської області.

В позові ставиться питання: «…1. Здійснити тлумачення заповіту ОСОБА_2, померлої 06 лютого 2016 року, складеного 05 березня 2001 року, посвідченого секретарем Полянецької сільські ради Уманського району Черкаської області ОСОБА_3 та зареєстрованого в реєстрі за номером 115, таким чином, що розпорядження спадкодавця, викладене заповіті реченням «належний мені сертифікат на право на земельну частку (пай) серія Ч № 0089339 заповідаю ОСОБА_1», слід вважати заповідальним розпорядженням, відповідно до якого заповідач заповіла ОСОБА_1 право на земельну частку (пай), посвідчене на час складання заповіт сертифікатом серії ЧР № 0089339.

2. Визнати за ОСОБА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_2, померлої 06 лютого 2016 року, право власності на земельну частку (пай) для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 2,4392 га, кадастровий номер :02:000:0301, яка розташована на території Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області, право власності спадкодавця на яку підтверджується Державним актом на право приватної власності на землю серії ІІІ-ЧР №034366, виданим 22 січня 2003 року Полянецькою сільською радою Уманського району Черкаської області....».

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, що стосується змісту позовної заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про тлумачення заповіту та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи, які підтверджують, що позивач належним чином оформив свої спадкові права, коло спадкоємців із зазначенням осіб, котрі б мали право на обовязкову частку у спадковому майні при спадкуванні, зведений кадастровий план, кадастровий акт та план схема відповідної земельної ділянки, тощо). Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України.

Відповідно до п. 17 Перехідних положень Земельного кодексу сертифікати на право володіння земельною часткою (паєм), отримані громадянами, вважаються правовстановлюючими документами при предявленні ними вимоги на відведення земельної частки (паю) в натурі (на місцевості) згідно із законодавством. Сертифікати на право отримання земельної частки (паю) є дійсними до виділення власникам земельних часток (паїв) у натурі (на місцевості) та видачі їм державних актів на право власності на земельну ділянку. Якщо заповідач розпорядився належним йому правом на земельну частку (пай), а після відкриття спадщини зясувалось, що він набув права власності на земельну ділянку, заповіт щодо розпорядження правом на земельну частку (пай) за ч. 4 ст.1236 Цивільного кодексу України є нечинним, оскільки в заповіті відсутнє спадкове майно, яке залишилося у спадкодавця на момент відкриття спадщини. Заповіт стосовно права на земельну частку (пай) змінений спадкодавцем не був.

Відповідно до п.п. 12, 13, Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, то, враховуючи, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК). При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Відповідно до положень Закону України «Про судовий збір » від 08.07.2011 року (з наступними змінами та доповненнями) ставки судового збору станом на 01.01.2017 року встановлюються: для вимог немайнового характеру 640 грн., за подачу до суду позовних заяв майнового характеру сплачується 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу ( 640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Полянецької сільської ради Уманського району Черкаської області про тлумачення заповіту та визнання права власності в порядку спадкування за заповітом, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Встановити строк для усунення недоліків до 26 січня 2017 року.

У разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко