У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10.01.2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі головуючого судді Дергачової Н.В., при секретарі судового засідання Меркуловій Ю.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді заяву третьої особи - Органу опіки і піклування Ужгородського міськвиконкому про виправлення описок у рішенні суду у цивільній справі № 2-3407/11 за позовом прокурора м. Ужгорода до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про позбавлення їх батьківських прав, третя сторона на боці позивача - Органу опіки і піклування Ужгородського міськвиконкому, -

В С Т А Н О В И В:

До суду від третьої особи - Органу опіки і піклування Ужгородського міськвиконкому надійшла заява про виправлення описки у судовому рішенні у справі № 2-3407/11 за позовом прокурора м. Ужгород до ОСОБА_1 та ОСОБА_2, третя особа Орган опіки та піклування Ужгородського міськвиконкому про позбавлення батьківських прав.

Судом встановлено, що 18 жовтня 2011 року Ужгородським міськрайонним судом було винесено заочне рішення у справі № 2-3407/11, в якому було зазначено наступне: «Позбавити ОСОБА_1 01.02.1979 р. н. та ОСОБА_2 11.12.1972 р. н., батьківських прав відносно їх малолітніх доньок ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2».

Заявник зазначає, що в другому абзаці резолютивної частини рішення неправильно вказано по батькові дітей малолітніх доньок відповідача ОСОБА_5 та ОСОБА_6, замість «Тіберіївни, «Тіберіївни» там помилково написано «Тиберіївни», «Тиберіївни».

Сторони в судове засідання не зявилися хоча належним чином були повідомлені про час та місце розгляду справи.

Відповідно до ч.4 ст.219 ЦПК України неявка сторін та інших осіб не є перешкодою для розгляду питання про внесення виправлень, а тому суд визнав можливим розглядати питання виправлення описки у відсутності сторін, що не з'явилися у судове засідання.

Відповідно до ч. 1 ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Тобто, положення зазначеної статті передбачають можливість після ухвалення судового рішення у справі усунути виявлені помилки технічного (неюридичного) характеру - описки та очевидні арифметичні помилки.

Як вбачається із наявних у справі копій свідоцтв про народження, належним слід вважати ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2.

Тобто, при виготовлені рішення по справі № 2-3407/11-ц в абзаці другому резолютивної частини помилково було зазначено по батькові малолітніх доньок ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_2, замість вірного ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2.

Таким чином, суд вважає, що при виготовлені рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18 жовтня 0211 року у справі № 2-3407/11, у абзаці другому його резолютивної частини були допущені описки, враховуючи, що така описка відповідає дійсним обставинам справи та суттєво перешкоджає належному виконанню рішення суду, дані описки не зачіпають суті рішення, а тому ці описки необхідно виправити.

Керуючись ст. ст.208-210,219, 369 ЦПК України, суд,-

У Х В А ЛИ В:

Заяву третьої особи - Органу опіки і піклування Ужгородського міськвиконкому про виправлення

описок у рішенні суду у цивільній справі № 2-3407/11, - задовольнити.

Виправити описку у абзаці другому резолютивної частини рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 18.10.2011 року у справі № 2-3407/11, виклавши його у наступній редакції:

«Позбавити ОСОБА_1 01.02.1979 р. н. та ОСОБА_2 11.12.1972 р. н., батьківських прав відносно їх малолітніх доньок ОСОБА_5 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2».

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.В. Дергачова