Справа № 288/839/17
Провадження № 2/288/506/17
20 грудня 2017 року. смт.Попільня
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді - Зайченко Є. О.,
за участю секретаря судового засідання - Мітніцької О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт.Попільня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 (далі Позивач) звернулась до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу в якій вказує, що з 25 липня 1998 року вона перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2 (далі Відповідач). Шлюб зареєстровано у Торезькому відділі реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 222.
Від даного шлюбу сторони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, батьком якого в Свідоцтві про народження зазначений Відповідач.
Позивач вказує, що їх подружнє життя не склалося, між ними виникають суперечки, що призвело до відчуження та втрати почуттів, на даний час сторони припинили подружні стосунки та проживають окремо.
Позивач просить, шлюб між нею та ОСОБА_2 розірвати.
Позивач та її представник в судове засідання не зявились, від представника позивача надійшла заява про розгляд справи без участі позивача та її представника.
Відповідач в судове засідання не зявився, про дату, час і місце розгляду справи був належним чином повідомлений, відповідно до пункту 2 частини сьомої статті 128 ЦПК України, а саме на зареєстровану у встановленому законом порядку адресу його місця проживання двічі підряд були направлені судові повістки разом із розписками, які Відповідач отримав завчасно 26 серпня 2017 року та 02 вересня 2017 року, про що свідчать повідомлення про вручення поштового відправлення, про причини неявки суд не повідомив, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів.
Згідно частини четвертої статті 223 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).
Позивач не заперечує проти ухвалення рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням статті 280 ЦПК України.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторони не підтримують подружні стосунки і не бажають миритися.
Судом встановлено, що 25 липня 1998 року, Торезьким відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 222, зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилося на «Матиціна», що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серії І-НО № 030135.
Як вбачається з копії Свідоцтва про народження серії I-НО № 088106, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зазначені ОСОБА_2 та ОСОБА_1.
Відповідно до частин другої статі 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно зі статтею 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя /стаття 110 СК України/. Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до статті 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до частини другої статі 114 СК України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з частиною третьою статті 115 СК України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Зазначені обставини у їх системному звязку свідчать, що є всі підстави для розірвання шлюбу між ОСОБА_2 та ОСОБА_1
Враховуючи, що заявлений ОСОБА_1 позов задоволено, відповідно до частини першої статті 141 ЦПК України, підлягають стягненню з Відповідача на користь Позивача судові витрати, повязані зі сплатою судового збору.
Керуючись статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України; статтями 4, 12, 13, 19, 23, 28, 48, 76, 78, 81, 128, 141, 223, 258, 259, 263, 264, 265, 280 284 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.
Шлюб зареєстрований 25 липня 1998 року Торезьким відділом реєстрації актів громадянського стану Донецької області, актовий запис № 222, між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити - «Матиціна».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 640 гривень 00 копійок сплаченого судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом тридцяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Апеляційного суду Житомирської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_5