Новоархангельський районний суд Кіровоградської області
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 січня 2017 року Новоархангельський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді Партоліної І.П.

при секретарі Мартинець В.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Новоархангельську цивільну справу за позовом ПАТ «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Надра» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Новоархангельського районного суду Кіровоградської області перебуває цивільна справа за позовом ПАТ «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Надра» до ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про стягнення кредитної заборгованості.

Через канцелярію суду до вказаної справи ОСОБА_4 подано позов як третьою особою, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору про визнання недійсним договору поруки від 12.06.2008 року, який укладений між ОСОБА_2 та ПАТ «КБ «Надра».

Свої доводи ОСОБА_4 мотивувала тим, що вказаний договір підлягає визнанню недійсним, оскільки вона та ОСОБА_2 є подружжям, такий договір виходить за межі дрібного побутового, вона , як дружина не надавала згоди на укладення договору поруки, а тому вказаний договір поруки підлягає визнанню недійсним.

Крім того, в обгрунтування позову зазначила, що у неї із ОСОБА_2 25.03.2002 року народилась донька ОСОБА_5, яка є неповнолітньою і на час час укладення договору поруки батьки або особи, які їх замінюють, не мають права без дозволу органів опіки та піклування укладати договори, які підлягають нотаріальному посвідченню та/ або державній реєстрації, відмовлятись від належних дитині майнових прав, здійснювати поділ, обмін, відчудження житла, зобов'язуватися від імені дитини порукою, видавати письмові зобов'язання.

Укладення договору поруки, яким передбачено, що поручитель відповідає перед кредитором всім належним йому на праві власності майном та грошовими коштами (п.1,4 договору) порушує права дитини ОСОБА_5, а тому підлягає визнанню недійсним як передбачено статтями 203,215 ЦК України.

В судовому засіданні представник ОСОБА_4 підтримала вимоги позовної заяви, інші учасники не заперечували проти заявлених позовних вимог.

Заслухавши думку учасників розгляду, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст.34 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення судового розгляду, пред'явивши позов до однієї чи обох сторін. Ці особи мають усі процесуальні права і обов'язки позивача.

Вступ третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмета спору, допускається, якщо це не призводить до процесуальної співучасті, оскільки заявляючи такі самостійні вимоги, третя особа тим самим заявляє про наявність у неї самостійних прав, відмінних і незалежних від прав сторін.

Також, обов'язковою умовою є наявність єдиного предмету спору про право цивільне - спірних матеріальних правовідносин.

Слід також констатувати, що у процесі розгляду судом спору між позивачем і відповідачем третя особа може вважати, що саме їй належить право на предмет спору.

У контексті вищенаведеної статті під предметом спору слід розуміти матеріально-правовий обєкт, з приводу якого виник правовий конфлікт між позивачем і відповідачем. Третя особа може бути допущена до участі у справі лише у тому випадку, коли її самостійна вимога спрямована на предмет спору між позивачем і відповідачем. Вимога, спрямована на будь-що, що знаходиться поза цим предметом, не може бути розглянута як вимога третьої особи, а має бути здійснена через подання самостійного позову.

Самостійність вимог третьої особи полягає в тому, що вона вважає, ніби в матеріальних правовідносинах із відповідачем перебуває саме вона, і саме її право порушено відповідачем. Тож третя особа із самостійними вимогами заперечує вимогу позивача і переслідує мету вирішити спір не на користь позивача, а на свою користь. Тому третя особа із самостійними вимогами процесуально протиставляє себе не лише відповідачу, а й позивачу.

Під третіми особами, які заявляють самостійні вимоги на предмет спору слід розуміти ймовірних суб'єктів спірних правовідносин, які вступають в судовий процес, і вважають, що саме їй належить право на предмет спору.

Первісний позов ПАТ «Комерційний банк «Надра» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «КБ «Надра»за предметом позову стосується стягнення кредитної заборгованості.

ОСОБА_4 заявлено ж вимоги щодо визнання недійсним договору поруки від 12.06.2008 року, який укладений між ОСОБА_2 та ПАТ «КБ «Надра», що свідчить про те, що остання не протиставляє себе плозивачеві та не просить відмовити їй у позові, а намагається заявити самостійний позов.

Отже вимога ОСОБА_4 є самостійною вимогою, яка не спрямована на предмет спору між позивачем та відповідачами , знаходиться поза його межами, а тому її позовна вимога не відповідає нормам ст.34 ЦПК України і у її прийняття слід відмовити із вищевказаних підстав.

Крім того, ОСОБА_4 не позбавлена права звернення до суду із заявленою вимогою в окремому порядку.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.34 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

У прийнятті позовної заяви ОСОБА_4, як третьої особи, яка заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору про визнання недійсним договору поруки від 12.06.2008 року, який укладений між ОСОБА_2 та ПАТ «КБ «Надра» відмовити.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Кіровоградської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги.

Суддя: