АПЕЛЯЦІЙНИЙСУДМІСТАКИЄВА
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду міста Києва у складі:

головуючого: Поливач Л.Д.

суддів: Вербової І.М., Шахової О.В.

при секретарі: Горак Ю.М.

за участю осіб:

представника позивача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про встановлення факту припинення шлюбносімейних відносин і відсутності права на спадкування за законом, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності в порядку спадкування за законом,-

за апеляційною скаргою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_1

на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2017 року

в с т а н о в и л а :

Справа № 753/16318/17
№ апеляційного провадження № 22-ц/796/11525/2017
Головуючий у суді першої інстанції: О.М. Колесник
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Л.Д. Поливач
Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2017 року позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П. про встановлення факту припинення шлюбно-сімейних відносин і відсутності права на спадкування за законом, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності в порядку спадкування за законом повернуто позивачу для подачі до належного суду.

Не погоджуючись із ухвалою суду, представник ОСОБА_3- ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, у якій просить ухвалу суду першої інстанції скасувати та постановити нову ухвалу, якою направити справу до суду першої інстанції. Посилається на те, що суд першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали не взяв до уваги, що вимоги позивача стосувалися не тільки описаного в ухвалі майна, а й іншого майна. Крім того, ОСОБА_3 просила суд встановити певні юридичні факти. Вважає, що позивач мала право на звернення до Дарницького районного суду м. Києва, оскільки місцем реєстрації відповідача є саме квартира АДРЕСА_1, з приводу якої і виник спір.

Представник позивача ОСОБА_1 у судовому засіданні апеляційної інстанції підтримав апеляційну скаргу, просив її задовольнити з викладених підстав.

Представник відповідача ОСОБА_2 заперечував проти задоволення апеляційної скарги, ухвалу суду просив залишити без змін як законну та обґрунтовану.

Третя особа у судове засідання не з'явилася, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином, будь - яких заяв, клопотань від неї до суду не надходило. Колегія суддів дійшла висновку про можливість розгляду справи за її відсутності, у відповідності до вимог ч.2 ст. 305 ЦПК України. Неявка третьої особи в судове засідання не унеможливлює встановлення фактичних обставин, що мають значення для правильного вирішення питання щодо законності ухвали суду про повернення позовної заяви.

Розглянувши справу у межах доводів апеляційної скарги, заслухавши пояснення представників сторін, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваної ухвали, колегія суддів дійшла висновку про те, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, у вересні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до Дарницького районного суду м. Києва із позовом до ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Коляда О.П., про встановлення факту припинення шлюбно-сімейних відносин і відсутності права на спадкування за законом, визнання майна спільною сумісною власністю подружжя, визнання права власності в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2017 року позовну заяву ОСОБА_3 повернуто позивачу для подання до належного суду.

Суд першої інстанції дійшов такого висновку, оскільки позовна заява подана до Дарницького районного суду м. Києва із порушенням правил виключної підсудності. Колегія суддів погоджується з таким висновком суду першої інстанції, виходячи з наступного.

Так, однією із умов реалізації права особи на пред'явлення позову є дотримання вимог підсудності, інакше позовна заява підлягає поверненню заявнику.

Відповідно до частини 1 статті 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Як вбачається зі змісту позовної заяви ОСОБА_3 просить суд встановити юридичний факт припинення шлюбно-сімейних відносин між ОСОБА_8 та ОСОБА_4, встановити юридичний факт відсутності права на спадкування за законом ОСОБА_4 квартири АДРЕСА_1, визнати спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_8 та ОСОБА_4 нерухоме та рухоме майно, а саме: житловий будинок АДРЕСА_2, загальною площею 237,1 кв.м., житловою площею 69,1 кв.м., Б - господарська будівля з гаражем, АДРЕСА_3 земельну ділянку загальною площею 700 кв.м, с. Нові Безрадичі; автомобіль Mersedes Benz SLK 230,1998 року випуску, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_2, д.н.з. НОМЕР_1; автомобіль Toyota Land Cruiser Prado 150, 2011 року випуску, свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу НОМЕР_3, д.н.з. НОМЕР_4. Визнати спільною сумісною власністю грошові активи, які зберігаються на рахунках ОСОБА_4, відкритих у ПАТ «Державний Експортно -імпортний Банк України» в сумі 1501 Євро та 55093 грн., а також за місцем проживання останньої в сумі 300000 грн. Визнати право власності в порядку спадкування за законом в 1/3 частині спільної сумісної власності померлого ОСОБА_8 за ОСОБА_3

Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у пункті 42 постанови № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

При цьому, указаний перелік не є вичерпним.

Як вбачається даний спір, серед іншого, виник з приводу нерухомого майна, основна частина місцезнаходження якого Київська область, Обухівський район, с. Нові Безрадичі. Хоча позивачем не надано оцінки переліченого у позові майна, а лише зазначено в цілому ціну позову 10000000 грн., можна дійти висновку про те, що ринкова вартість житлового будинку АДРЕСА_2 та земельних ділянок АДРЕСА_4 є вищою за ринкову вартість квартири АДРЕСА_1.

Таким чином, ураховуючи предмет позову, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про непідсудність даної справи Дарницькому районному суду м. Києва. Суд законно та обґрунтовано повернув дану позовну заяву ОСОБА_3 для подачі її до належного суду.

Отже, з урахуванням місцезнаходження нерухомого майна житлового будинку АДРЕСА_2 та земельних ділянок площею АДРЕСА_4, яке позивач просить визнати спільною сумісною власністю, суд першої інстанції вірно визначив, що справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Посилання заявника у апеляційній скарзі на ту обставину, що відповідач зареєстрована у АДРЕСА_5, а тому спір підлягає розгляду саме у Дарницькому районному суді м. Києва колегією суддів відхиляється як необґрунтоване, оскільки на вказані правовідносини розповсюджуються правила виключної підсудності, що виключає можливість подачі позову за загальним правилами підсудності, визначеними ч.1 ст. 109 ЦПК України.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.312 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає ухвалу без змін, якщо судом першої інстанції постановлено ухвалу з додержанням вимог закону.

Повернення заяви не перешкоджає позивачу подати позов до належного суду, а відтак його право на судовий захист та доступ до правосуддя не порушене та не обмежене.

За наведених обставин колегія суддів дійшла висновку про те, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду першої інстанції, оскаржувана ухвала постановлена з додержанням вимог закону, підстав для її скасування судом апеляційної інстанції не встановлено, а відтак апеляційна скарга підлягає відхиленню, а постановлена судом ухвала залишенню без змін.

Керуючись ст.ст. 303, 304, п.1 ч.2 ст.307, п.1 ч.1 ст.312, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_3 - ОСОБА_1 відхилити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 20 вересня 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання нею законної сили шляхом подання до цього суду касаційної скарги.

Головуючий:

Судді: