Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Провадження № 2/279/509/17
Справа № 279/5614/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.02.2017 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Шульги О.М., з секретарем Башинською Н.М., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що з 10.04.2010 року перебуває в шлюбі з відповідачем. Від даного шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалось, оскільки між ними постійно виникають непорозуміння і сварки, у звязку з чим вони припинили спільне проживання та протягом девяти місяців проживають окремо. Просить шлюб розірвати, неповнолітню дитину залишити проживати з нею.

Сторони письмово повідомили про можливість розгляду справи у їх відсутність, у звязку з чим фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що сторони уклали шлюб 10.04.2010 року, який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис №74. Від подружнього життя сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною розірвання шлюбу є втрата кохання та взаємопорозуміння, внаслідок чого позивач не бажає підтримувати подружніх стосунків.

Відповідно до ч. 1 ст.51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї. Аналогічне положення закріплено в ст.24 Сімейного кодексу України.

Положеннями ч. ч. 3, 4 ст.56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, у тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, суд вважає, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача.

Визначаючи місце проживання неповнолітніх дітей сторін суд керується положеннями ст.160 Сімейного Кодексу України та роз"ясненнями п.18 Постанови Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.2007 року з яких слідує, що місце проживання дитини, яка не досягла десяти років, визначається за згодою батьків, яка досягла десяти років, - за спільною згодою батьків та самої дитини, а місце проживання дитини, яка досягла чотирнадцяти років визначається нею самою.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 197, 209, 213 215, 218, ЦПК України, ст. ст. 104, 110-112, 113, 115, 160 Сімейного кодексу України, -

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_3 (дівоче прізвище Мельниченко) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянами України, укладений ними 10.04.2010 року, який був зареєстрований відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Коростеню реєстраційної служби Коростенського міськрайонного управління юстиції у Житомирській області, актовий запис № 74.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1, як особу, що змінила прізвище під час державної реєстрації шлюбу, і надалі іменувати цим прізвищем.

Визначити місцем проживання неповнолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 місце проживання її матері.

Звільнити сторони від сплати судового збору , оскільки судовий збір сплачено при подачі позовної заяви.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області через Коростенський міськрайонний суд шляхом подачі протягом десяти днів апеляційної скарги.

Суддя: