overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 681/1791/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 лютого 2017 року

Полонський районний суд Хмельницької області

в складі головуючого судді Горщар А.Г.

при секретарі Калінка А.А.

з участю представника позивача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Полонне цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Полонської міської ради обєднаної територіальної громади Хмельницької області, третьої особи на стороні відповідача без самостійних вимог відділ Держгеокадастру у Полонському районі Хмельницької області про визнання права на земельну ділянку, -

встановив:

Позивачка звернулася до суду з позовом, в якому просила визнати за нею право на земельну частку (пай) площею 3,43 умовних кадастрових гектара, яка розташована на території Бражинецької сільської ради Полонського району Хмельницької області.

В обґрунтування вимог вказувала, що для неї було видано сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ХМ №018228 зареєстрований за №120 від 12.01.1997 року площею 3,43 умовних кадастрових гектара.

Однак, на даний час оформити право власності на вказану земельну ділянку позивачка позбавлена можливості через втрату оригіналу сертифікату, про втрату документу було зроблено оголошення в пресі.

В судове засідання позивачка не з`явилася, доручила представляти свої інтереси ОСОБА_1, котрий подав заяву про розгляд справи у його відсутності, позов підтримав та просив його задовольнити із вказаних вище підстав.

Представники відповідача та третьої особи в судове засідання не зявились, подали заяви про розгляд справи у їх відсутності, проти позову не заперечували.

Дослідивши письмові докази, суд вважає позов слід задовольнити.

Встановлено, що для ОСОБА_2, було видано сертифікат на право на земельну частку (пай) серії ХМ №018228 зареєстрований за №120 від 12.01.1997 року площею 3,43 умовних кадастрових гектара, яка розташована на території Бражинецької сільської ради Полонського району Хмельницької області, про що свідчать дані листа відділу Держгеокадастру у Полонському районі за вих. № 29-28-99.4-2591/15-16 від 09 грудня 2016 року.

Оскільки ОСОБА_2 втратила сертифікат на право на земельну ділянку, про що позивачем зроблено відповідне оголошення у місцевій газеті «Новий шлях» від 08 грудня 2016 року № 49 (10205) та загублений сертифікат вважається недійсним, що унеможливлює для позивачки. в даний час отримати державний акт про право власності на земельну частку (пай).

За вказаних обставин, суд вбачає за можливе, визнати за позивачкою право на земельну ділянку.

Керуючись наведеним, ст.ст.10, 60, 212-215 ЦПК України суд, -

ухвалив:

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2 право на земельну частку (пай) площею 3,43 умовних кадастрових гектара на території бувшої Бражинецької сільської ради Полонського району Хмельницької області.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Хмельницької області шляхом подачі до суду першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а учасниками, які не були присутніми у судовому засідання протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий:
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 348/2190/16-ц

13 березня 2017 року м. Надвірна

Надвірнянський районний суд Івано-Франківської області

в складі: головуючого-судді Вінтоняк М.Б.

секретаря Скоблей О.В.

з участю позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Надвірна цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 предявила позов в суд до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судовому засіданні позивач позов підтримала і суду пояснила, що 21.04.2007 року вона зареєструвала шлюб з відповідачем у виконавчому комітеті Битківської селищної Надвірнянського району Івано-Франківської області, про що складено актовий запис за № 10.

У шлюбі в них дітей немає.

Причиною розірвання шлюбу послужило те, що між ними склалися різні погляди на життя, вони різні по характеру. Між ними часто виникали сварки і скандали. На даний час вони не підтримують жодних сімейних стосунків як сімейна пара і спільно не проживають. Сторони втратили почуття любові та поваги один до одного, не вживають заходів для збереження шлюбу. Вважає, що сімейні відносини остаточно розірвані і відновлені бути не можуть. Примирення неможливе, шлюб носить формальний характер.

Після розірвання шлюбу бажає залишити шлюбне прізвище Бенюк.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав і пояснив,що на розірвання шлюбу з позивачем не згідний , так як хоче зберегти сім*ю.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши письмові докази, прийшов до висновку, що позов підставний, оскільки в судовому засіданні встановлено, що подальше спільне проживання і збереження шлюбу суперечить їхнім інтересам, що мають істотне значення.

Сторони не вживають заходів для примирення, шлюб існує формально.

На підставі ст. ст. 105 ч.3,110,112 Сімейного кодексу України, керуючись ст.ст.209,213,214,215 ЦПК України суд, -

ВИРІШИВ:

Позов задоволити.

Вважати шлюб , укладений між Бенюк (д.п. ОСОБА_2) ОСОБА_3 та ОСОБА_2 21 квітня 2007 року у виконавчому комітеті Битківської селищної Надвірнянського району Івано-Франківської області, актовий запис № 10 розірваним.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_1 її шлюбне прізвище Бенюк.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення до апеляційного суду Івано-Франківської області через Надвірнянський районний суд.

Суддя Вінтоняк М.Б.
Справа № 509/4944/17
У Х В А Л А

про відкриття наказного провадження

13 грудня 2017 року смт. Овідіополь

Суддя Овідіопольського районного суду Одеської області Гандзій Д.М., розглянувши заяву Житлово - комунального підприємства "Драгнава" Авангардівської селищної ради до ОСОБА_1 про видачу судового наказу,-

В С Т А Н О В И В :

Заява про видачу судового наказу відповідає вимогам, встановлених ст.ст. 96,98 ЦПК України.

Керуючись ст. 100 ч. 7 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Відкрити наказне провадження за заявою Житлово - комунального підприємства "Драгнава" Авангардівської селищної ради до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості в розмірі 1379 грн. 84 коп.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.М. Гандзій
РІШЕННЯ

Іменем України

01.12.2017 м.Львів

Франківський районний суд м. Львова у складі:

головуючого- судді Ванівського Ю.М.

при секретарі- Школьніковій К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львова заяву ОСОБА_1 про винесення додаткового рішення,-

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду із заявою, в якій просить суд ухвалити додаткове рішення у справі за її позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, про зміну прізвища позивача ОСОБА_2 на дівоче Пилипів.

Заявлені вимоги мотивує тим, що 17 серпня 2017 року Франківський районний суд м. Львова у справі №465/3599/17 позовні вимоги ОСОБА_1 про розірвання шлюбу задоволено, однак не вирішив питання про заміну прізвища позивача ОСОБА_1 на дівоче Пилипів, яке було зазначене в позовній заяві. На основі вищевикладеного просить заяву задоволити.

Заявник, ОСОБА_1, в судове засідання не зявилася, однак подала до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Сторони будучи належним чином повідомлені про час та місце розгляду справи в судове засідання не зявилися, однак неявка сторін не перешкоджає розгляду заяви за наявних у матеріалах справи доказів.

У звязку з неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу в порядку ст. 197 ЦПК України за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Проаналізувавши матеріали справи, суд вважає, що заяву слід задоволити виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 1 ст. 220 ЦПК України, суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо: стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної суми грошових коштів, які підлягають стягненню, майно, яке підлягає передачі, або які дії треба виконати; суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 367 цього Кодексу; судом не вирішено питання про судові витрати.

Зі свідоцтва про шлюб серії І-СГ № 214465 від 06.06.20013 року виданого Міським відділом реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Львівського міського управління юстиції вбачається, що заявниця після укладення шлюбу із ОСОБА_2 змінила своє дошлюбне прізвище Пилипів на ОСОБА_2.

Враховуючи те, що Франківським районним судом м. Львова ухваливши рішення від 17 серпня 2017 року у справі № 465/3599/17 провадження № 2/465/1051/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, не вирішив питання про зміну прізвища позивача після розірвання шлюбу, а тому є підстави для ухвалення додаткового рішення.

Керуючись ст. 220 ЦПК України, суд

вирішив :

Заяву задоволити.

Після розірвання шлюбу між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 змінити прізвище позивача "Гембара" на дошлюбне "Пилипів".

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Львівської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Ванівський Ю.М.
Номер провадження 2/754/6186/17
РІШЕННЯ

Іменем України

11 грудня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Панченко О.М.

при секретарі - Полярній М.В.

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що її з відповідачем подружнє життя не склалось, через те, що вони різні люди за характерами, у них різні погляди на проблеми сім'ї та побуту, ведення господарства, виховання дитини.

Проживають окремо, сімейно-шлюбні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач до суду не з'явилася, подавши до канцелярії суду письмову заяву, в якій просить проводити розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Відповідач до суду не з'явився, подавши до канцелярії суду письмову заяву про визнання позову та розгляд справи за його відсутності.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, подружжя перебуває в шлюбі зареєстрованому 20 вересня 1991 року відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського району м. Києва, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 739 (а.с. 9).

Від шлюбу мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 10).

Шлюбні відносини між подружжям не склались, через несумісність характерів, різні погляди на шлюб та сім'ю, ведення господарства, на момент розгляду справи в суді спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини, проживають окремо.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На підставі викладеного і керуючись ст.ст. 10, 15, 60, 62, 212-215 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 Сімейного кодексу України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 20 вересня 1991 року відділом реєстрації актів громадянського стану Печерського району м. Києва, за актовим записом № 739 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в розмірі 640 грн. 00 коп..

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання апеляційної скарги через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення.

Суддя:
Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/1105/17
Провадження № 2-н/553/71/2017
СУДОВИЙ НАКАЗ
24.05.2017м. Полтава
2. Стягнути з боржників на користь стягувача судовий збір по 266,67 грн. з кожного, що були останнім сплачені при подачі заяви.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення до виконання один рік.
Суддя Ленінського районного
суду м. Полтави Н.І.Крючко
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу поати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника проягом трьох дднів після закінчення строку на її поання та за наявності даних про отримання боржником копі наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред"явлення до викнання.
Заява боржника про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про день та час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (стаття 105-1 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності "_____"__________________20__ року .
Суддя __________ Н.І.Крючко
Дата видачі судового наказу «______» __________ 20 ___ року
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу Повне найменування установи, підпримства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума , відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої сулжби чи стягувачеві Підстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприєммства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки ____________________________________________________________________
________________________________________________________________________________
Справа № 317/3508/17
№/п 2-о/317/67/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 грудня 2017 року м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Яркіної С.В.,

за участю секретаря Ігнатченко Ю.О.,

Присяжних: ОСОБА_1,

ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_3, заінтересована особа Опікунська рада Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна,-

ВСТАНОВИВ :

До Запорізького районного суду Запорізької області надійшла заява ОСОБА_3, заінтересована особа Опікунська рада Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області про визнання фізичної особи недієздатною, встановлення опіки та призначення опікуна. В заяві заявник просив суд, згідно з ст. 239 ЦПК України призначити судово-психіатричну експертизу, на розгляд якої поставити питання:

1) Чи хворіє ОСОБА_4 будь-яким психічним захворюванням, якщо хворіє, то яким саме?

2) Чи розуміє вона значення своїх дій та може керувати ними?

В судове засідання заявник не зявився, однак від нього надійшла заява про розгляд клопотання без його участі.

Представник Опікунської ради Широківської сільської ради Запорізького району Запорізької області в судове засідання також не зявився, надав суду заяву, в якій просив розглядати клопотання без його участі.

Відповідно до ст. 145 ЦПК України, якщо у справі необхідно встановити психічний стан особи, то призначення експертизи є обовязковим за клопотанням хоча б однієї сторони.

Приймаючи до уваги те, що для вирішення питання про визнання ОСОБА_4 недієздатною необхідні спеціальні знання в області медицини, суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст. 143, 144, 168, п. 5 ч. 1 ст. 202 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Клопотання заявника задовольнити.

Призначити по справі судово-психіатричну експертизу, поставивши на розгляд експертів наступні питання:

1) Чи хворіє ОСОБА_4 будь-яким психічним захворюванням, якщо хворіє, то яким саме?

2) Чи розуміє вона значення своїх дій та може керувати ними?

Проведення експертизи доручити експертам Комунальної установи «Обласна психіатрична лікарня» Запорізької обласної ради, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384 ч. 1, ст. 385 ч. 1 КК України.

Зобовязати ОСОБА_3 доставити ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 до Запорізької обласної психіатричної лікарні для проведення зазначеної судово-психіатричної експертизи, а також надати останньому амбулаторну карточку ОСОБА_4 для вивчення.

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження по справі може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня її проголошення апеляційної скарги. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: С.В.Яркіна

Присяжні: ОСОБА_1

ОСОБА_2
Провадження № 2-н/522/583/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
04 грудня 2017 року м. Одеса
У відповідності зі ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вигод - відповідно до звичаїв ділового обороту, або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі ст.610 ЦК України, порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
В статті 95 ЦПК України зазначається, що судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 96 цього Кодексу. Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Керуючись ст.ст.95, 96, 102,103, ЦПК України, ст.ст.526, 610, 625 ЦК України, -
Судовий наказ набирає чинності у разі ненадходження заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ може бути пред'явлений до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання судовим наказом законної сили.
Судовий наказ оскарженню в апеляційному порядку не підлягає, але може бути скасований у порядку, встановленому ст.106 ЦПК України.
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати до Приморського районного суду м. Одеси заяву про його скасування.
Суддя: А.В.Тарасов
Справа № 361/6274/15-ц Головуючий у І інстанції Сердинський В. С.
Провадження № 22-ц/780/3253/17 Доповідач у 2 інстанції ОСОБА_1
Категорія 26 24.05.2017
УХВАЛА

24 травня 2017 року суддя Апеляційного суду Київської області Мережко М.В. вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 квітня 2017 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

встановив:

У вересні 2015 року ПАТ «Дельта Банк» звернулося до суду із вказаним позовом.

Рішенням Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 квітня 2017 року позов задоволено.

Стягнуто із ОСОБА_2, на користь ПАТ «Дельта Банк» заборгованість по кредитному договору №809/ФКВ-07 від 25 липня 2007 року в розмірі 408 800) грн. 33 коп.

Не погоджуючись із вказаним рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, що діяла на момент подачі позову), судовий збір із позовних заяв майнового характеру за подання до суду юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру мінімальної заробітної плати.

Відповідно до заявлених вимог та ціни позову судовий збір, що підлягав сплаті в суді першої інстанції становить 6 132 грн. 00 коп.

Відповідно до підпункту 6 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання апеляційної скарги на рішення суду становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Отже, вказана апеляційна скарга повинна бути оплачена судовим збором в розмірі 6745 грн 20 коп (6 132 х 110%).

Апеляційна скарга має бути оплачена судовим збором на рахунок: 0001; код бюджетної класифікації: 22030101 «Судовий збір», пункт 1.1. 1.8; одержувач: ГУ ДКСУ у Київській області; місто Київ, 220300; банк одержувача: ГУ ДКСУ у Київській області, МФО: 821018; , або заявник має надати документи про його звільнення від сплати зазначених сум.

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до апеляційного суду Київської області в оригіналі. У випадках коли, особа звільняється від судового збору до апеляційного суду Київської області, слід надати копії документів, що підтверджують наявність пільг щодо сплати судового збору.

Згідно з правилами ст. 297 ЦПК України, у разі несплати судового збору застосовуються положення ст. 121 ЦПК України, а тому апеляційну скаргу слід залишити без руху та надати апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України, суддя,

ухвалив:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Броварського міськрайонного суду Київської області від 05 квітня 2017 року залишити без руху та надати строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

В іншому випадку, апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області ОСОБА_1