Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 грудня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Дмитренко А. М. ,

при секретарі Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за позовом ОСОБА_1 до Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що 16.05.2004 року померла його мати ОСОБА_2, після смерті якої залишилося спадкове майно, оформити спадщину після смерті матері він не має можливості, оскільки пропустив встановлений законом строк для прийняття спадщини в звязку з тим, що з 2005 року по 2017 рік перебував на заробітках в Росії, після смерті матері він звертався до нотаріальної контори, де йому пояснили, що оскільки він проживав разом з матірю, то спадщину зможе оформити в будь-який час. Позивач просив суд визначити для нього додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилася після смерті матері, протягом двох місяців з дня набрання рішенням суду законної сили.

В судовому засіданні позивач та представник позивача підтримали позовні вимоги.

Представник відповідача Узинської міської ради Білоцерківського району Київської області в судове засідання не зявився, про час розгляду справи повідомлений належним чином.

Заслухавши пояснення позивача та представника позивача, покази свідка, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 16.05.2004 року померла ОСОБА_2, що стверджується копією свідоцтва про її смерть.

Судом встановлено, що позивач є сином померлої ОСОБА_2, про що свідчить копія свідоцтва про його народження.

В судовому засіданні також встановлено, що після смерті ОСОБА_2 спадкова справа не відкривалася, що стверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру /спадкові справи / № 48273630.

З матеріалів справи вбачається, що померла залишила заповіт на все належне їй майно на імя позивача, що слідує з копії заповіту від 05.08.2003 року, який було посвідчено державним нотаріусом Узинської державної нотаріальної контори ОСОБА_3, зареєстровано в реєстрі за № 1-3538.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами ст.ст.1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Частиною першою ст.1273 ЦК України передбачено, що спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті матері.

Державним нотаріусом Узинської міської державної нотаріальної контори Київської області 04.07.2017 року винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, відповідно до якої позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після померлої 16.05.2004 року ОСОБА_2, оскільки він вважається таким, що не прийняв спадщину, тобто, не проживав постійно разом зі спадкодавцем на час відкриття спадщини і не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори в строк шість місяців з дня відкриття спадщини.

Наведене стверджується копією вказаної постанови нотаріуса.

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 Про судову практику у справах про спадкування, особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як розяснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 розяснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В ОСОБА_4 спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обовязковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

В постановах Верховного Суду України від 26.09.2012 року у справі № 6-85цс12 та від 04.11.2015 року у справі № 6-1486цс15 висловлено правову позицію стосовно того, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення відповідних дій.

Висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду України, має враховуватися іншими судами загальної юрисдикції при застосуванні таких норм права.

В судовому засіданні встановлено, що позивач з 2005 року по 2017 рік перебував за межами України на заробітках.

Ці обставини підтвердив в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 рідний брат позивача, який показав, що після смерті матері залишився будинок по вулиці Московській,205 в місті Узині, в цьому будинку проживає брат з сімєю, брат оплачує всі послуги, утримує будинок, на імя брата мати залишила заповіт, свідку про це відомо, на спадщину він не претендує.

Проаналізувавши все вищенаведене суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк тривалістю два місяці для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки суд вважає, що позивач пропустив цей строк з поважних причин, які повязані з обєктивними, істотними труднощами для нього на вчинення відповідних дій.

Враховуючи все наведене та керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1221, 1223, 1254, 1268, 1269, 1270, 1272, 1273 ЦК України , ст.ст. 10,60, 88, 209, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після померлої 16 травня 2004 року ОСОБА_2, тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя ОСОБА_6