Справа № 298/159/17
Номер провадження 2/298/115/17
09 березня 2017 року смт. Великий Березний
Великоберезнянський районний суд Закарпатської області в складі: головуючого-судді Цибика І.Й., при секретарі Брітовій Е.А., за участі прокурора Безуглої І.І., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Великий Березний цивільну справу за позовом заступника керівника Ужгородської місцевої прокуратури, поданим в інтересах держави в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області, до ОСОБА_1, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Ужанський національний природний парк, про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням,
Позивач заступник керівника Ужгородської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області звернувся до суду з вищевказаним позовом до відповідача ОСОБА_1, в обґрунтування якого зазначив наступне.
Вироком Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 11.11.2016 року, який набрав законної сили, ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України. Цим вироком судом встановлено, що 18 вересня 2016 року ОСОБА_1 умисно, з корисливою метою, без спеціального на те дозволу, на території лісового масиву неподалік с. Костринська Розтока, урочище «Болотин», в кварталі 16 виділи 5, 6 території Костринського природного науково-дослідного відділення Ужанського національного природного парку, тобто на території природно-заповідного фонду, за допомогою бензомоторної пили «Гузварна 137» скоїв незаконну порубку до ступеня припинення росту на пні 27 дерев, а саме: трьох дерев породи «ялиця», розмірами на пні 32 см, 14 см, 28 см; чотирьох дерев породи «береза», розмірами на пні 16 см, 18 см, 17 см, 27 см; семи дерев породи «вільха», розмірами на пні 23 см, 20 см, 19 см, 15 см, 16 см, 14 см, 12 см; восьми дерев породи «бук», розмірами на пні 13 см, 18 см, 20 см, 20 см, 14 см, 15 см, 17 см, 15 см; пяти дерев породи «граб», розмірами на пні 19 см, 17 см, 14 см, 17 см, 12 см, чим спричинив істотну шкоду Ужанському національному природному парку на загальну суму 10 926 грн.

Під час кримінального провадження цивільний позов в порядку ст. 128 КПК України в інтересах держави про стягнення з ОСОБА_1 шкоди, завданої кримінальним правопорушенням, не предявлявся. Органом місцевого самоврядування Костринською сільською радою, в підпорядкуванні якої знаходиться с. Костринська Розтока, будь-які заходи, спрямовані на стягнення цієї шкоди, також не вживались.

За наведеного, заступник керівника Ужгородської місцевої прокуратури просив стягнути з ОСОБА_1 на користь держави в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області майнову шкоду, завдану кримінальним правопорушенням, в розмірі 10 926 грн. та покласти на відповідача судові витрати.

- 2 -

У судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримала повністю та просила їх задовольнити з підстав, зазначених у позовній заяві, проти винесення заочного рішення не заперечила.

Представники Костринської сільської ради та Ужанського національного природного парку в судове засідання не зявилися, подали заяви про розгляд справи без їх участі, в яких позов підтримали в повному обсязі.

Відповідач повторно в судове засідання не з'явився без поважних причин, хоча належним чином був повідомлений про час і місце розгляду справи, тому суд розглянув справу без його участі в порядку заочного провадження, на підставі доказів, що є в ній.

Суд, розглянувши матеріали справи, дослідивши письмові докази, виходить з наступного.

У судовому засіданні належними доказами встановлено, що вироком Великоберезнянського районного суду Закарпатської області від 11.11.2016 року відповідача ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, та призначено покарання у виді штрафу в розмірі 850 грн.

Згідно цього вироку, судом встановлено, що 18 вересня 2016 року ОСОБА_1 умисно, з корисливою метою, без спеціального на те дозволу, на території лісового масиву неподалік с. Костринська Розтока, урочище «Болотин», в кварталі 16 виділи 5, 6 території Костринського природного науково-дослідного відділення Ужанського національного природного парку, тобто на території природно-заповідного фонду, за допомогою бензомоторної пили «Гузварна 137» скоїв незаконну порубку до ступеня припинення росту на пні 27 дерев, а саме: трьох дерев породи «ялиця», розмірами на пні 32 см, 14 см, 28 см; чотирьох дерев породи «береза», розмірами на пні 16 см, 18 см, 17 см, 27 см; семи дерев породи «вільха», розмірами на пні 23 см, 20 см, 19 см, 15 см, 16 см, 14 см, 12 см; восьми дерев породи «бук», розмірами на пні 13 см, 18 см, 20 см, 20 см, 14 см, 15 см, 17 см, 15 см; пяти дерев породи «граб», розмірами на пні 19 см, 17 см, 14 см, 17 см, 12 см, чим спричинив істотну шкоду Ужанському національному природному парку на загальну суму 10 926 грн.

У відповідності до ч.4 ст. 61 ЦПК України вирок у кримінальному провадженні, що набрав законної сили, або постанова суду у справі про адміністративне правопорушення обов'язкові для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено вирок або постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії та чи вчинені вони цією особою.

Оскільки вироком суду від 11.11.2016 року, що набрав законної сили, встановлена винуватість ОСОБА_1 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ст. 246 КК України, суд вважає цю обставину доведеною.

В рамках кримінального провадження цивільний позов про відшкодування завданих матеріальних збитків у сумі 10 926 грн. заявлений не був. У добровільному порядку відповідачем ці збитки не відшкодовані.

Відповідно до ч.7 ст. 128 КПК України особа, яка не пред'явила цивільного позову в кримінальному провадженні, а також особа, цивільний позов якої залишено без розгляду, має право пред'явити його в порядку цивільного судочинства.

Згідно ч.1 ст. 12 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» громадяни України зобов'язані, крім іншого, берегти природу, охороняти, раціонально використовувати її багатства відповідно до вимог законодавства про охорону

- 3 -

навколишнього природного середовища; компенсувати шкоду, заподіяну негативним впливом на природне середовище.

Відповідно до ч.ч.1,4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.

Згідно ч.1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Крім того, відповідно до ст. 105 ч.1 та ч.2 п.1 Лісового Кодексу України порушення лісового законодавства тягне за собою дисциплінарну, адміністративну, цивільно-правову або кримінальну відповідальність відповідно до закону. Відповідальність за порушення лісового законодавства несуть особи, винні у незаконному вирубуванні та пошкодженні дерев і чагарників.

За ст. 107 Лісового Кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Згідно ч.1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Статтею 42 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» встановлено, що в Україні фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища здійснюється за рахунок Державного бюджету України, бюджету Автономної Республіки Крим та місцевих бюджетів, коштів підприємств, установ та організацій, фондів охорони навколишнього природного середовища, добровільних внесків та інших коштів.

З цією метою відповідно до ст. 47 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» для фінансування заходів щодо охорони навколишнього природного середовища утворюються Державний, Автономної Республіки Крим та місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища. Місцеві фонди охорони навколишнього природного середовища утворюються у складі відповідного місцевого бюджету за місцем заподіяння екологічної шкоди.

Згідно з п.7 ч.3 ст. 29, п.4 ч.1 ст. 69-1 Бюджетного кодексу України отримувачем грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності є спеціальний фонд Державного бюджету України в розмірі 30 %, спеціальний фонд місцевих бюджетів в розмірі 70 % грошових стягнень, з яких 50 % спрямовуються до сільських, селищних, міських бюджетів, бюджетів об'єднаних територіальних громад, що створюються згідно із законом та перспективним планом формування територій громад, а 20 % до бюджетів областей та Автономної Республіки Крим.

Відповідно до ст. 121 Конституції України на органи прокуратури покладено обов'язок здійснювати представництво інтересів громадянина або держави в суді у

- 4 -

випадках, визначених законом.

Тож враховуючи зазначені вище вимоги закону, суд вважає, що позивачем належними та допустимими доказами доведено наявність збитків, завданих кримінальним правопорушенням, а отже відповідач зобов'язаний відшкодувати державі в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області майнову шкоду в повному обсязі, в розмірі 10 926 грн.

Позивача відповідно до п.6 ч.1 ст. 5 Закону України Про судовий збір від 08.07.2011 року № 3674 звільнено від сплати судового збору за подачу позову про відшкодування матеріальних збитків, завданих внаслідок вчинення кримінального правопорушення, тому ці судові витрати відповідно до ч.3 ст. 88 ЦПК України підлягають стягненню з відповідача в дохід держави.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 105 ч.1 та ч.2 п.1, 107 Лісового Кодексу України, ст.ст. 29 ч.3 п.7, 69-1 ч.1 п.4 Бюджетного кодексу України, ст. 1166 ЦК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов заступника керівника Ужгородської місцевої прокуратури, поданим в інтересах держави в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області, до ОСОБА_1, третя особа без самостійних вимог щодо предмета спору: Ужанський національний природний парк, про стягнення шкоди, завданої кримінальним правопорушенням задовольнити повністю.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, 119, Великоберезнянського району Закарпатської області, на користь держави в особі Костринської сільської ради Великоберезнянського району Закарпатської області майнову шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в розмірі 10 926 (десяти тисяч девятсот двадцяти шести) грн., зарахувавши кошти на аналітичний рахунок, відкритий у Головному управлінні Державної казначейської служби України у Закарпатській області за балансовим рахунком 3311 «Кошти, які підлягають розподілу між Державним і місцевими бюджетами» Плану рахунків в розрізі кодів класифікації доходів бюджету та територій, за наступними реквізитами: р/р 0044, код класифікації бюджету 24062100, код МФО 812016, ГУДКСУ в Закарпатській області.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 1 600 (одну тисячу шістсот) грн. судового збору.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Закарпатської області через Великоберезнянський районний суд шляхом подачі протягом десяти днів з дня його проголошення апеляційної скарги (сторонами, які не були при цьому присутні - в той же строк з дня отримання ними копії цього рішення) і набере законної сили після закінчення вищезазначеного строку, якщо не буде оскаржене, а в разі оскарження - після апеляційного розгляду справи, якщо не буде скасоване.

Відповідач має право подати заяву про перегляд заочного рішення у десятиденний строк, з дня отримання його копії.

Головуючий: