Справа № 752/79/17
Провадження № 2/752/2408/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

28 лютого 2017 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі: головуючого судді Мирошниченко О.В.

при секретарі Мархотко А.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в:

У січні 2017 року позивач звернулась до Голосіївського районного суду м. Києва з позовом, в якому просила розірвати шлюб, укладений з відповідачем, зареєстрований 19.10.2016 року Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 2819. В обґрунтування вимог, викладених у позовній заяві, зазначає про те, що внаслідок втрати взаємопорозуміння та почуття любові одне до одного, сімейне життя не склалося, у зв'язку із чим сторони у справі протягом тривалого часу не підтримують сімейні стосунки та не ведуть спільне господарство. Подальше спільне життя та збереження шлюбу вважає неможливим та таким, що суперечило б інтересам сторін.

У судовому засіданні представник позивача підтримала позовні вимоги у повному обсязі з підстав, викладених у позові, просила суд їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання надав заяву, в якій також просив розірвати шлюб, укладений з позивачем, а також проводити розгляд справи у його відсутність.

Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали цивільної справи, судом встановлено наступне.

19 жовтня 2016 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 укладено шлюб, зареєстрований Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 2819, що підтверджується даними свідоцтва про шлюб.

Від шлюбу сторони у справі дітей не мають.

Судом встановлено, що спільне життя сторін у справі не склалось, у зв'язку із тим, що останні мають різні погляди на сімейне життя, що призвело до втрати взаємопорозуміння та почуття любові та поваги одне до одного. Примирення між собою та збереження сім'ї вважають неможливим.

Протягом тривалого строку сторони у справі не підтримують подружніх стосунків, не ведуть спільного господарства, мають окремі бюджети, проживають окремо.

Статтею 56 Сімейного кодексу України визначено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п.10 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Суд виходить з того, що вжиття заходів щодо збереження сім'ї у даному випадку не може дати позитивного результату, оскільки подальше спільне життя подружжя неможливе та є таким, що суперечило б інтересам сторін у справі, враховуючи обставини, що склалися у даному конкретному випадку, у зв'язку із чим позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.24, 110, 112 СК України та стаття 10, 212-215, 292, 294 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 19 жовтня 2016 року Солом'янським районним у м. Києві відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, про що складено актовий запис № 2819, - розірвати.

Після розірвання шлюбу присвоїти ОСОБА_1 дівоче прізвище «ОСОБА_1».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: