Справа № 166/1422/16-ц Головуючий у 1 інстанції: Лях В.І.
Провадження № 22-ц/773/273/17 Категорія: 30 Доповідач: Федонюк С. Ю.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 лютого 2017 року місто Луцьк

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду Волинської області в складі:

головуючого - судді Федонюк С.Ю.,

суддів - Грушицького А.І., Лівандовської-Кочури Т.В.,

з участю:

секретаря - Галицької І.П.,

представника позивача - Коцюби В.М.,

відповідача - ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Луцьку цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Волиньобленерго» до ОСОБА_2 про стягнення заподіяної шкоди, за апеляційною скаргою Публічного акціонерного товариства «Волиньобленерго» на рішення Ратнівського районного суду Волинської області від 27 грудня 2016 року,

в с т а н о в и л а:

В грудні 2016 року Публічне акціонерне товариство «Волиньобленерго» в особі Ратнівської філії (далі - ПАТ «Волиньобленерго») звернулося до суду з вказаним позовом, посилаючись на те, що 03.11.2016 року працівниками Ратнівської філії ПАТ «Волиньобленерго» під час проведення обстеження лінії електропередач виявлено порушення ПКЕЕ в побутового споживача ОСОБА_2 за місцем проживання, що полягало у встановленні прихованого дооблікового відгалуження на горищі житлового будинку, яке не можливо було виявити при проведення контрольного огляду засобів обліку, що призвело до позаоблікового споживання електроенергії.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просив стягнути із ОСОБА_2 на його користь суму безобліково спожитої електричної енергії в розмірі 45618 грн. 47 коп., яку згодом позивачем було зменшено до 27878 грн. 87 коп. у зв'язку із добровільною проплатою відповідачем 17739,47 грн., та просив стягнути судові витрати.

Рішенням Ратнівського районного суду Волинської області від 27 грудня 2016 року в позові ПАТ «Волиньобленерго» відмовлено.

Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, ПАТ «Волиньобленерго» подало апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення суду та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст.213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відмовляючи в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з безпідставності позовних вимог внаслідок сплати в добровільному порядку відповідачем суми боргу в розмірі 17739,47 грн., виходячи із розрахунку вартості не облікованої електроенергії за дванадцять місяців, які передували дню виявлення порушення, згідно з п.п.5 п.31, п.п.б п.3.3. Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією.

Такі висновки суду першої інстанції є правильними і відповідають матеріалам справи й вимогам закону .

Правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються ст.714 ЦК України, ст.ст. 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами користування електричною енергією (ПКЕЕН) і Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22 листопада 1999 року 1416 (далі - Методика).

Відповідно до ст. 714 Цивільного кодексу України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Виходячи з положень ст. ст. 6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами, відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Згідно зі ст. 611 ЦК України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

За положеннями ст. 26 Закону України «Про електроенергетику» споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Відповідно до п. 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.

Відповідно до п.53 Правил користування електричною енергією у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем цих Правил, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається в енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів. Енергопостачальник повідомляє споживача не пізніше ніж за 20 календарних днів до дня засідання комісії про його час і дату. Рішення комісії з розгляду актів оформляється протоколом, копія якого видається споживачу. У протоколі зазначається інформація про причетність споживача до порушення Правил. У разі причетності споживача до порушення Правил у протоколі зазначаються: відомості щодо обсягу та вартості необлікованої електричної енергії; розрахунок проведених нарахувань з посиланням на відповідні пункти цих Правил та Методики.

Згідно з п. 48 Правил споживач несе відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією, розкрадання електричної енергії і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Судом встановлено, що Ратнівська філія ПАТ «Волиньобленерго» на підставі укладеного між сторонами договору забезпечує енергопостачання в приміщення будинку АДРЕСА_1, Волинської області, який належить ОСОБА_2, особовий рахунок № НОМЕР_1 (а.с.9-10).

03.11.2016 року при проведенні рейдового обстеження ліній електропередач робітниками Ратнівського РЕМ ПАТ «Волиньобленерго» було зафіксовано порушення ПКЕЕ для населення, а саме: встановлення прихованого до облікового відгалуження на горищі житлового будинку, що кваліфіковано відповідною комісією позивача за пп.5 п.3.1 Методики як «самовільне підключення електропроводки до електричної мережі з порушенням схеми обліку, яку неможливо було виявити при технічній перевірці», про що зафіксовано в акті № 028589 від 03.11.2016 року, на основі якого складено протокол засідання комісії від 08 листопада 2016 року (а. с. 5). Вказані документи підписані особисто відповідачем ОСОБА_2, заперечень від нього не зазначено.

На підставі складеного акта, керуючись Методикою, енергопостачальником визначено розмір заподіяних збитків за період з 03.11.2013 року по 02.11.2016 року - за термін 1095 діб - в сумі 45618,34 гривень (а. с. 7).

Відповідно до пункту 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживачі електричної енергії зобов'язані: дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору, забезпечувати технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів, забезпечувати збереження приладів обліку і пломб на них у разі розміщення приладу обліку в квартирі або на іншому об'єкті споживача, оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та ПКЕЕН, надавати розрахункові документи на вимогу представників енергопостачальника для перевірки правильності оплати та відповідності записів у них показанням приладу обліку та інше. Пунктом 19 Правил передбачено, що розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі фактичних показань приладів обліку.

Відповідно до п. 53 ПКЕЕН розмір збитків, завданих енергопостачальникові порушенням правил користування електроенергією, розраховується за добовою величиною розрахункового споживання електроенергії та за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами, які діяли у розрахунковий період. Розмір відшкодування збитків визначається згідно з Правилами і обчислюється за Методикою.

Відповідно до п. 3.1 Методики підставою для застосування її положень є виявлення таких порушень ПКЕЕН: 1) пошкодження або відсутності на приладах обліку пломб з відбитками тавр про повірку приладів обліку (за умови наявності акта про збереження пломб, складеного в порядку, установленому ПКЕЕН, або іншого документа, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, та за умови втручання споживача в роботу приладів обліку); 2) пошкодження або відсутності пломб з відбитками тавр електропередавальної організації або індикаторів, установлених у місцях, указаних в акті про збереження пломб, складеному в порядку, установленому ПКЕЕ, або в іншому документі, який підтверджує факт пломбування приладів обліку, установлення індикаторів та передачу на збереження приладів обліку електричної енергії, відповідних пломб та індикаторів; 3) пошкодження приладів обліку (розбите скло, пошкодження цілісності корпусу тощо), інших дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку (фіксація індикатором впливу постійного (змінного) магнітного або електричного полів, використання фазозсувного трансформатора тощо (у разі підтвердження факту встановлення та передачі на збереження споживачу (власнику або наймачу об'єкта) приладів обліку, установлених пломб та індикаторів); 4) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) без порушення схеми обліку; 5) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника або іншого споживача (власника мереж) з порушенням схеми обліку; 6) самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електромережі, що не є власністю енергопостачальника; 7) використання «штучного нуля», що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені п. п. 2.7., 3.4. та п. 3.6. Методики. Кількість днів при цьому, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (п. 3.3. Методики).

При цьому, згідно з підпунктом а) пункту 3.3. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

За підпунктом б) пункту 3.3. Методики, у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.

Таким чином, обставини про можливість виявлення представниками постачальника електричної енергії дій, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, під час проведення контрольного огляду приладу обліку мають юридичне значення лише для визначення періоду нарахування вартості необлікованої електричної енергії за підпунктом а) пункту 3.3. Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених саме у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики, а не у випадку порушення, що виявлене у відповідача ОСОБА_2

Отже, враховуючи вищенаведене, вартість неврахованої засобами обліку електроенергії слід розрахувати на підставі п. 3.1.5. за формулою 2.7. Методики, тобто за вчинення порушення ПКЕЕН, передбаченого підпунктом 5 пункту 3.1. Методики.

За формулою 2.7. Методики, для розрахунку загального обсягу не облікованої спожитої електричної енергії береться сумарна кількість днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, до дня усунення самовільного підключення.

Таким чином, оскільки факт самовільного підключення електроустановок до електромереж поза приладом обліку з порушенням схеми обліку в даній справі встановлено судом і фактично повністю визнано відповідачем, тому розрахунок вартості необлікованої електроенергії у даному випадку слід проводити із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.

У зв'язку з наведеним, колегія суддів не може погодитися із доводами апеляційної скарги із покликанням позивача на застосування п.п. а п.3.3 Методики визначення обсягу не облікованої електроенергії в даному випадку, оскільки самовільне підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника з порушенням схеми обліку підпадає під визначення підпункту б п.3.3 Методики, яку суд першої інстанції вірно врахував при вирішенні справи.

Отже, оскільки відповідачем в добровільному порядку сплачено суму боргу, яку він правильно та обґрунтовано визначив у сумі 17739,47 грн., виходячи з п.п.б п.3.3 Методики за останні 12 місяців, а на спростування доводів відповідача щодо розміру не облікованої електроенергії позивачем жодних доказів не надано, колегія суддів приходить до висновку, що проведений позивачем розрахунок із застосуванням періоду тривалістю у три роки до дати виявлення вказаного факту не відповідає вимогам Методики, тому вимоги апеляційної скарги є безпідставними та підлягають відхиленню, а рішення суду першої інстанції слід залишити в силі.

Колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, підстав для його скасування чи зміни з огляду на доводи апеляційної скарги немає.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 308, 313-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу Публічного акціонерного товариства «Волиньобленерго» відхилити.

Рішення Ратнівського районного суду Волинської області від 27 грудня 2016 року в даній справі залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий

Судді