Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

08 лютого 2017 року місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

-головуючого - судді Шепетко І. О.,

-за участі секретаря судових засідань - ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду із позовною заявою про розірвання шлюбу. Позовні вимоги мотивувала тим, що 28.07.1984 року між нею та відповідачем було укладено шлюб, який зареєстрований Орджонікідзівським відділом ЗАГС у м. Керч. У шлюбі у них народилися діти: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, які, наразі, є повнолітніми. Спільне життя з відповідачем не склалося, шлюбні відносини між ними припинені, проживають окремо, спільне господарство не ведеться. Спору про поділ майна не має. З вищенаведених підстав, позивач вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу є неможливим, просить суд розірвати шлюб та не надавати час на примирення.

В судове засідання позивач ОСОБА_2 не зявилася, через канцелярію суду представник позивача подала клопотання про розгляд даної справи без участі позивача та її представника, позов підтримує, просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявився, про час та місце проведення судового засідання був повідомлений належним чином.

Відповідно до ч. 1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і, від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або, якщо повідомлені ними причини неявки визнані неповажними, суд розглядає справу на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти такого вирішення справи не заперечує позивач.

З урахуванням викладеного, суд вважає можливим проведення заочного розгляду справи та винесення заочного рішення.

Оскільки, сторони в судове засідання не з'явилися, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які є у справі в їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.

Судом встановлено, що 28.07.1984 року між ОСОБА_3 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище - Трачук) ОСОБА_6 було укладено шлюб, який зареєстрований Орджонікідзівським відділом ЗАГС у м. Керч, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 249, що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу Серія ІІ АП № 353693 від 28.07.1984 року. Після укладення шлюбу присвоєні прізвища: чоловікові ОСОБА_3, дружині ОСОБА_3.

У шлюбі у них народилися діти: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1; ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, які, наразі, є повнолітніми.

Судом також встановлено, що шлюбні відносини між подружжям припинилися, проживають окремо, спільного господарства не ведуть. Спільне життя між подружжя не склалося. На переконання позивача подальшого сенсу підтримувати сімейні відносини немає, збереження шлюбу є неможливим. У звязку з наведеним, позивач просить розірвати їхній шлюб.

Відповідно до положень ст. ст. 24, 56 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Згідно з ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» від 21.12.2007 року №11, проголошена Конституцією України охорона сім'ї державою полягає, зокрема, в тому, що шлюб може бути розірвано в судовому порядку лише за умови, якщо встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечитиме інтересам одного з них чи інтересам їх дітей.

Враховуючи наведене та з'ясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини даного позову, суд вважає, що примирення та подальше подружнє життя сторін є неможливим, сім'я розпалася остаточно, збереження шлюбу може суперечити інтересам позивача, а отже, укладений між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 шлюб підлягає розірванню.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 11, 57, 60, 212-215, 224-228, 231, 233 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, зареєстрований Орджонікідзівським відділом ЗАГС у м. Керч, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис за № 249 розірвати.

Стягнути з ОСОБА_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, на користь ОСОБА_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_2, судовий збір в розмірі 551,20 грн. (пятсот пятдесят одна гривня двадцять копійок).

Заочне рішення може бути переглянуте Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7