Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Номер провадження 2/229/229/2017

Справа № 229/4524/16-ц

08 лютого 2017 року Дружківський міський суд

Донецької області у складі:

головуючого-судді Лопатко Н.В.

за участю секретаря судового засідання Костіної І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про продовження строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

Представник позивача ОСОБА_2 29 грудня 2016 р. звернувся в інтересах Іщенко ОСОБА_3 до Дружківського міського суду з позовною заявою до територіальної громади в особі Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про продовження строку для прийняття спадщини .

В обґрунтування своїх вимог вказав, що 22 червня 2015 року померла ОСОБА_4. Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді земельної ділянки, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 0,360 га (кадастровий номер 0-05-000-0473), яка розташована на території Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області. Вказана земельна ділянка на праві власності належала ОСОБА_4, що підтверджується державним актом на право власності на земельну ділянку серії ДН № 036819 (а.с. 9).

ОСОБА_4 10 грудня 2010 року склала заповіт на ім'я ОСОБА_1 Згідно змісту заповіту, вона заповідала останній належну їй на праві власності земельну ділянку загальною площею 0,360 га (кадастровий номер 0-05-000-0473), яка розташована на території Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області. Таким чином, представник позивача ОСОБА_2 вважає, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_4 і має право на спадкування майна, у вигляді земельної ділянки площею 0,360 га (кадастровий номер 0-05-000-0473), що залишилась після смерті ОСОБА_4

Представник позивача просить визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, визначеної заповітом, після смерті ОСОБА_4, яка померла 22 червня 2015 року.

В судове засідання представник позивача не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, проте надав до суду заяву в якій просить розглядати справу у його відсутність, позовні вимоги підтримує та просить суд їх задовольнити.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги визнають, не заперечує щодо задоволення позову.

Суд, вивчивши матеріали справи, вважає, що визнання відповідачами позову не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, суд за наявності до того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Дослідивши письмові матеріали справи суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 є спадкоємцем за заповітом ОСОБА_4, яка померла 22 червня 2015 року, що підтверджується свідоцтвом про смерть І-НО № 966917 (виданим повторно) від 11 листопада 2016 року(а.с. 11). В зазначеному свідоцтві про смерть міститься інформація, що ОСОБА_4 померла 22 червня 2015 року у віці 79 років, про що 23 червня 2015 року складено відповідний актовий запис № 2.

Відповідно до заповіту від 10 грудня 2010 року, ОСОБА_4 заповів належну йому земельну ділянку площею 0,360 га (кадастровий номер 0-05-000-0473), яка розташована на території Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва (а.с. 10). Заповіт посвідчено. приватним нотаріусом Ясинуватського районного нотаріального округу ОСОБА_5 та зареєстрований у реєстрі за № 4338.

ОСОБА_1 не звернулась своєчасно до нотаріальної контори, оскільки вважала, що заповіту достатньо для прийняття спадщини. Також, вона не перебувала у родинних відносинах із померлою і разом з нею не проживала, та в одному населеному пункті також не проживала, тому не мала можливості своєчасно отримати інформацію щодо смерті спадкодавця. Після того, як вона, дізналась про смерть спадкодавця, вона не мала можливості подати заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки з 14 квітня 2014 року по теперішній час за місцем її проживання проводиться антитерористична операція відповідно до Указу Президента України від 13 квітня 2014 року, що ускладнює переміщення з тимчасово окупованої території України, а державні установи та організації не здійснюють свою діяльність на тимчасово окупованій території України, в тому числі й нотаріальні контори.

Відповідно до відповіді № 113/01/-16 від 07.02.2017р., наданої Дружківською державною нотаріальною конторою на запит суду, після смерті ОСОБА_4, померлої 22 червня 2015 року, заяви про прийняття або відмову від спадщини в Дружківську державну нотаріальну контору не надходили, спадкова справа не заводилась та свідоцтво про право на спадщину не видавалось. Окремо зазначено, що заповіт посвідчений нотаріусом ОСОБА_5 приватним нотаріусом Ясинуватського районного нотаріального округу зареєстрований у реєстрі за № 4338 від 10.12.2010 року є чинним (а.с. 24-26).

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, є спадкоємцем померлої за заповітом та згідно з ч.1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець для прийняття спадщини мав подати в нотаріальну контору заяву про прийняття спадщини, однак остання вказаних дій не виконала. Судом встановлено, що ОСОБА_1 не перебуває у родинних відносинах із спадкодавцем, не проживає однією сімєю та проживає в іншому населеному пункті, що ускладнює своєчасне отримання інформації про дату смерті спадкодавця. В заповіті не міститься розпорядження спадкодавця про призначення виконавця заповіту, на якого було б покладено обовязок при відкритті спадщини повідомити всіх відомих спадкоємців про факт смерті спадкодавця. Відповідно, своєчасне отримання інформації про смерть спадкодавця і відкриття спадщини було ускладненим для позивача. Суд приймає до уваги той факт, що після того, як позивачу стало відомо про смерть спадкодавця, він був позбавлений можливості звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, оскільки за місцем її проживання проводиться антитерористична операція відповідно до Указу Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України», що ускладнює пересування осіб з тимчасово окупованої території України.

Суд вважає, пояснення позивача щодо причин пропуску строку для звернення в нотаріальну контору з приводу прийняття спадщини є зрозумілими і переконливими. .

Згідно з ч. 1 ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). За ст. 1217 Цивільного кодексу України спадкування здійснюється за заповітом або законом. Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини. Згідно зі ст. 1233 ЦК України заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок свої смерті. Відповідно ч.1. ст. 1235 ЦК України заповідач має право призначити своїми спадкоємцями одну або кілька фізичних осіб, незалежно від наявності у нього з цими особами сімейних, родинних відносин, а також інших учасників цивільних відносин.

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Час відкриття спадщини, згідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, є день смерті особи.

Як встановлено, позивач від прийняття спадщини не відмовлялась, що також підтверджується матеріалами справи, зокрема, відповіддю Дружківської державної нотаріальної контори № 113/01/-16 від 73.02.2017року.

Однак, враховуючи, що ОСОБА_1 мешкає на тимчасово окупованій території України, що ускладнює її пересування та не мала можливості вчасно звернутись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після заповідача ОСОБА_4, яка померла 22 червня 2015 року.

Частиною 3 ст. 1272 ЦК України встановлено, що за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Разом з тим, відповідно до розяснень Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року № 7, а саме п.24 додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.

Враховуючи викладене, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, та враховуючи те, що обставини, на які посилається позивач знайшли своє підтвердження в судовому засіданні, суд прийшов до висновку, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 57- 60, 61, 209, 212-215, ЦПК України, ст. 1268-1270, 1272 ЦК України, суд

У Х В А Л И В:

позовні вимоги ОСОБА_1 до територіальної громади в особі Розівської сільської ради Ясинуватського району Донецької області про продовження строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк у три місяці з дати набрання чинності рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, яка померла 22 червня 2015 року.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом десяти днів після проголошення рішення.

Повний текст рішення складений 14 лютого 2017 року.

Суддя: Н. В. Лопатко