Справа № 285/2554/16-ц
провадження у справі № 2/0285/117/17
РІШЕННЯ

Іменем України

10 лютого 2017 року м. Новоград-Волинський

Новоград-Волинський міськрайонний суд Житомирської області в складі:

головуючого судді……….………Літвин О.О.

секретаря…....................................Павлюк Т.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу

за позовом ОСОБА_2

до Новоград-Волинської міської ради Житомирської області,

та ОСОБА_3

про визнання права власності на майно в порядку спадкування, -

ВСТАНОВИВ:

У вересні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача, в якому, з урахуванням уточнених позовних вимог від 24.11.2016 року, просив визнати за ним право власності на житловий будинок в порядку спадкування за заповітом та законом, який знаходиться в АДРЕСА_1 (далі - Будинок).

Вимоги обґрунтовано тим, що після смерті бабусі - ОСОБА_4, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, відкрилась спадщина, що складається з 3/4 частин Будинку. Як спадкоємець за заповітом після її смерті прийняв спадщину, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на Будинок, у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на нього, а саме відсутності державної реєстрації права власності за померлою. Хоч на Будинок і відсутня державна реєстрація права власності, однак він належав померлій. Інша 1/4 частина Будинку належала його батьку - ОСОБА_5, померлому ІНФОРМАЦІЯ_3, спадщину після якого ніхто не прийняв, а спадкова справа не заводилась, тому оскільки ніхто вказану частину будинку не успадковував та з заявами про прийняття спадщини не звертався вважає за можливе успадкувати її за законом після смерті батька.

Сторони в судове засідання не прибули.

Позивач надіслав до суду письмову заяву, в якій просив справу розглянути у його відсутності, уточнені позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити, проти чого представник Новоград-Волинської міської ради у своїй заяві від 19.10.2016 року не заперечив.

Інший відповідач - ОСОБА_3, був повідомлений в порядку, визначеному ст. 76 ЦПК України, про причини неявки до суду він не повідомив, заперечення проти позову не подав, суд вважає за можливе ухвалити рішення на підставі наявних доказів у справі.

Дослідивши матеріали справи та проаналізувавши докази в їх сукупності, суд дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер ОСОБА_6, рідний дід позивача, після смерті якого відкрилась спадщина на Будинок: 1/2 частина якого належала померлому на підставі Договору про надання у безстрокове користування земельної ділянки для будівництва індивідуального житлового будинку від 28.03.1966 року, а інша 1/2 частина належала його дружині - рідній бабі позивача - ОСОБА_4, яка разом з рідним сином - батьком позивача - ОСОБА_5, прийняли спадщину на 1/2 частину Будинку після смерті ОСОБА_6 Дружина померлого - ОСОБА_4 отримала Свідоцтво про право власності на належну їй 1/2 частину житлового будинку від 27.07.2010 року та Свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/4 частину будинку, успадковану після смерті чоловіка, а син померлого - ОСОБА_5, хоч спадщину і прийняв, проте своїх спадкових прав так і не оформив, оскільки помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Спадкова справа після смерті батька - ОСОБА_5 не заводилась, що підтверджується інформаційною довідкою державного нотаріуса Новоград-Волинської державної нотаріальної контори Ружицького О.Д. від 10.11.2016 року. На момент смерті з ним за місцем його реєстрації ніхто однією сім'єю не проживав та не був зареєстрований, що підтверджується Довідкою про склад сім`ї від 16.03.2010 року, виданою Городницькою селищною радою.

За життя ОСОБА_4 розпорядилась своїм майном, склавши 11.04.2014 року заповіт на ім'я онука, позивача по справі - ОСОБА_2

ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 померла, позивач є спадкоємцем померлої за заповітом, після смерті якої спадщину прийняв, звернувшись 01.03.2016 року з відповідною заявою до нотаріуса, на підставі якої було заведено спадкову справу № 7/2016, відповідач по справі - ОСОБА_3 17.05.2016 року також звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини.

Інші особи з заявами про прийняття спадщини не зверталась. Вказані обставини підтверджуються листом приватного нотаріуса Новоград-Волинського міського нотаріального округу Якубовської Т.О. від 27.09.2016 року.

Таким чином після смерті батька ОСОБА_5 та смерті баби ОСОБА_4 позивач має право на цілий Будинок (з урахуванням 3/4 часток після смерті бабусі, які він успадковує за заповітом та 1/4 частки після смерті батька, яку він успадкує за законом, оскільки після смерті останнього, окрім нього ніхто з заявами про прийняття спадщини не звертався).

При зверненні позивача до нотаріуса з заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину на Будинок, постановою про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 29.08.2016 року йому було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу на нього.

Відповідно до довідки КП «Новоград-Волинське МБТІ» встановлено, що Будинок побудований 1971 року, має загальну площу 54,51 кв.м., житлову площу 32,11 кв.м., а також наступні господарські будівлі і споруди: два сараї та убиральню.

Право власності набувається на підставах, що не заборонені законом (ст. 328 ЦК України). Однією з таких підстав, відповідно до ст. 1217 ЦК України, є спадкування майна, в тому числі за заповітом. Стаття 1216 ЦК України передбачає, що спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця) до інших осіб (спадкоємців).

Виходячи зі змісту ч.1, 2 ст. 331, ч. 1 ст. 182 ЦК України, Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (далі - Закон) право власності на нерухоме майно підлягає обов'язковій державній реєстрації.

Як встановлено в судовому засіданні і слідує з матеріалів справи, за життя баба позивача - ОСОБА_4 правомірно набула на 3/4 частини Будинку право власності, успадкувавши 1/4 його частину після смерті свого чоловіка - ОСОБА_6 та приватизувавши належну їй та набуту за час шлюбу з останнім 1/2 його частину, однак не зареєструвала Свідоцтво про право на спадщину та Свідоцтво про право власності належним чином в органах державної реєстрації, оскільки за її життя законодавство не передбачало обов'язкову реєстрацію права власності на нерухоме майно в органах Реєстраційної служби. Інша 1/4 частина Будинку, яка залишилась після смерті батька позивача - ОСОБА_5, належним чином так і не була оформлена, що підтверджується копією Свідоцтва про право на спадщину за законом від 27.07.2010 року, виданого на ім'я баби позивача - ОСОБА_4, з якого слідує, що свідоцтво на вказану частину будинку після смерті батька - ОСОБА_6 його сину - ОСОБА_5 не видавалось, оскільки він помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

Пунктом 4 статті 3 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» встановлено, що права на нерухоме майно, які виникли до набрання чинності цим Законом (тобто до 01.07.2004 року), визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим законом, за таких умов, якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

Так як до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцям на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок їх смерті, та враховуючи неможливість оформлення позивачем своїх спадкових прав у нотаріальній конторі, суд приходить до висновку про можливість визнання за ним права власності в порядку спадкування за заповітом на 3/4 частини Будинку після смерті баби - ОСОБА_4 та в порядку спадкування за законом на 1/4 частину Будинку, що залишилась після смерті батька ОСОБА_5

Відтак, уточнені позовні вимоги позивача є обґрунтованими, підтверджуються належними доказами та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись статтями 10, 11, 57-60, 209, 212-215, 217 ЦПК України, - суд

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, право власності на житловий будинок, який знаходиться в АДРЕСА_1, успадкований після смерті батька ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_3, та після смерті баби ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Житомирської області через Новоград-Волинський міськрайонний суд шляхом подання в 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий суддя О.О. Літвин