провадження № 2/631/232/17
справа № 631/1854/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 січня 2017 року смт. Нова Водолага

Нововодолазький районний суд Харківської області у складі:

головуючого судді Трояновської Т.М.

за участю секретаря судового засідання Атанасової З.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні у залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Нововодолазької районної ради Харківської області, Нововодолазької селищної ради Харківської області, третя особа Нововодолазька державна нотаріальна контора Харківської області, про визнання додаткового строку для прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача по справі ОСОБА_1 ОСОБА_2, що діє на підставі договору про надання правової допомоги від 29.07.2016 року, звернулася до Нововодолазького районного суду Харківської області з позовною заявою до Нововодолазької районної ради Харківської області, Нововодолазької селищної ради Харківської області, третя особа Нововодолазька державна нотаріальна контора Харківської області, в якій просить визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк терміном шість місяців для подання заяви про прийняття спадщини, після смерті батька ОСОБА_3, який помер у 2014 році.

В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що у 2014 році помер батько позивача ОСОБА_3, смерть якого була насильницькою та лише 15.05.2015 року було видано свідоцтво про смерть. За життя ОСОБА_3 склав заповіт, відповідно до якого все своє майно він заповів своєму синові позивачу по справі. ОСОБА_1 в шестимісячний термін з дня смерті батька не звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини за заповітом, у звязку з тим, що він проживає за межами України та не був вчасно повідомлений про смерть батька.

Звернувшись до нотаріальної контори, позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3, оскільки ним пропущений строк для подання зави про прийняття спадщини та рекомендовано звернутися до суду. У звязку з вищевикладеним, на думку представника позивача, ОСОБА_1 не має змоги реалізувати своє право на спадщину, у звязку з чим вимушений звернутися до суду за захистом порушеного права.

Позивач та його представник у судове засідання не зявились. Через канцелярію суду від представника позивача надійшла заява відповідно до якої, вона підтримала позовні вимоги свого довірителя у повному обсязі та просила суд розгляд справи провести за її відсутності та відсутності позивача.

Представник Нововодолазької селищної ради Нововодолазького району Харківської області у судове засідання не зявився. На адресу суду надійшла заява відповідно до якої Нововодолазька селищна рада проти задоволення позовних вимог не заперечує та просить суд розгляд справи провести за відсутності їх представника.

Нововодолазька районна рада Харківської області у судове засідання свого представника не направила, про причини неявки суд до відома не поставили.

Представник третьої особи державний нотаріус Нововодолазької державної нотаріальної контори Харківської області в судове засідання не зявилася, але надав заяву відповідно до якої просить справу розглянути за її відсутності, при винесенні рішення покладається на розсуд суду

За таких обставин суд вважає за можливе розглянути справу за відсутності сторін на підставі доказів, що містяться у матеріалах справи.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України у звязку із неявкою в судове засідання осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, вивчивши доводи позовної заяви, дослідивши зібрані по справі докази в їх сукупності, проаналізувавши зміст норм матеріального права, які врегульовують спірні правовідносини, виходить з наступних підстав та мотивів.

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_3, помер у 2014 році, актовий запис № 124, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія І-ВЛ № 502790, виданого Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Нововодолазького районного управління юстиції у Харківській області 15.05.2015 року.

Після смерті ОСОБА_3 залишилась спадщина у виді житлового будинку, що знаходиться за адресою: Харківська область, Нововодолазький район, смт. Нова Водолага, вул.. Раднаркомівська, 68 та автомобіль «GEELY EMGRAND X 7» 2013 року випуску, державний номерний знак НОМЕР_1.

За життя ОСОБА_3 визначив своїх спадкоємців шляхом складання заповіту. Згідно копії заповіту, посвідченого 03.09.2012 року приватним нотаріусом Нововодолазького районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_4 та зареєстрованого в реєстрі за № 1997, ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробив розпорядження, згідно якого все майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося, він заповів своєму синові ОСОБА_1.

Згідно Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 45979454 від 30.11.2016 року, наданої Нововодолазькою державною нотаріальною конторою, вищевказаний заповіт є чинним.

Статтею 1223 ЦК України встановлено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.

Факт родинних відносин між позивачем та померлим підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_1 серії І-АМ № 257534, виданого районним відділом РАГС м. Гайсин Вінницької області 25.10.1971 року.

При зверненні позивача до нотаріальної контори з питання прийняття спадщини після померлого ОСОБА_3 йому було рекомендовано звернутись до суду з відповідною позовною заявою, оскільки він пропустив встановлений законодавством строк прийняття спадщини, що підтверджено розясненням приватного нотаріуса Нововодолазької районного нотаріального округу ОСОБА_4 від 23.09.2016 року за вих. № 883/02-17.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

При цьому, згідно зі ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини вважається день смерті особи, зазначений у свідоцтві про смерть, виданим відповідним державним органом реєстрації актів цивільного стану.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

За загальним правилом, передбаченим ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, але бажає отримати спадщину, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3 сплинув, тому на даний час позивач не має можливості прийняти спадщину.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно абз. 6 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску. Поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України можуть бути застосовані, якщо, по-перше, у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; по-друге, ці обставини можливо визнати поважними.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму листі від 16 травня 2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» звернув увагу на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суди переважно правильно вирішують питання поважності причин пропуску зазначеного строку та визнають поважними: тривалу хворобу, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, відбування покарання в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо.

При розгляді та прийнятті рішення по даній цивільній справі суд також виходить із правових позицій Верховного Суду України, викладених в постановах по цивільним справам від 26 вересня 2012 року (справа № 6-85цс12), від 04 листопада 2015 року (справа № 6-1486цс15) та від 14 вересня 2016 року (справа № 6-1215цс16), відповідно до яких поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є ті, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до ч. 2 ст. 214, ст. 360-7 ЦПК України, суд зобов'язаний враховувати висновки Верховного Суду України, викладені у рішеннях, прийнятих за результатами розгляду заяв про перегляд судового рішення з підстави, передбаченої пунктом 1 частини першої статті 355 цього Кодексу.

Як встановлено у ході судового розгляду справи, ОСОБА_5 вчасно не звернувся до нотаріуса з відповідною заявою, оскільки, по перше, чіткого часу відкриття спадщини не має, у звязку з тим, що батько позивача помер насильницькою смертю та свідоцтво про його смерть видане лише 15.05.2015 року. По друге, позивач з 2002 року фактично мешкає за межами України, що підтверджується відповідною відміткою в його паспорті громадянина ОСОБА_6 Федерації № 45 09 865770, виданого 17.02.2009 року.

З відповіді, наданої Нововодолазькою державною нотаріальною конторою від 30.11.2016 року № 882/01-16 та Інформаційної довідки із Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) № 45979517 від 30.11.2016 року вбачається, що після смерті ОСОБА_3, померлого у 2014 році, спадкова справа не заводилась.

Враховуючи викладене, суд вважає вищенаведені причини пропуску строку для застосування положень ст. 1272 ЦК України є поважними.

З аналізу приведених вище норм ЦК України необхідно прийти до висновку, що, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право для звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви. При цьому вирішення цього питання не залежить від офіційної відмови нотаріуса у видачі такому спадкоємцю свідоцтва про право на спадщину, оскільки ч. 1 ст. 1269 ЦК України прямо передбачено, що таке свідоцтво видається нотаріусом лише тим спадкоємцям, які прийняли спадщину відповідно до закону.

Вирішуючи даний спір, суд також бере до уваги, що спадщина після померлого ОСОБА_3 на даний час залишилась відкритою та ніким не прийнята, спадкова справа не заведена, заяв про відмову від спадщини позивач не подавав, а факт пропуску строку для прийняття спадщини не є підставою для усунення від спадкування.

Таким чином, суд вважає за необхідне позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити та визначити йому додатковий строк у шість місяців для звернення до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 3, 1220, 1258, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 Цивільного кодексу України, ст.ст. 10, 11, 57, 60, 61, 212-215, 218 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Нововодолазької районної ради Харківської області, Нововодолазької селищної ради Харківської області третя особа Нововодолазька державна нотаріальна контора Харківської області про визнання додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, який помер 2014 року, тривалістю шість місяців, який відраховувати з дня набрання рішенням законної сили.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через Нововодолазький районний суд Харківської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Т.М. Трояновська