overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХЕРСОНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер справи: 659/763/16-ц
Номер провадження: 22-ц/791/575/17
У Х В А Л А

про закінчення підготовки до апеляційного розгляду справи

27 лютого 2017 року м. Херсон

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Херсонської області в складі:

головуючого Майданіка В.В.,

суддів: Кутурланової О.В.,

Орловської Н.В.,

заслухавши доповідь судді Майданіка В.В. про проведення підготовчих дій до апеляційного розгляду справи за скаргами ОСОБА_2, діючого в інтересах публічного акціонерного товариства "Комерційний банк "ПриватБанк", на дії державного виконавця, вчинені під час виконання судових рішень про стягнення заборгованості з ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6,-

В С Т А Н О В И Л А:

Зазначена справа надійшла за апеляційною скаргою головного державного виконавця Нижньосірогозького районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Херсонській області Жданової Ірини Вікторівни на ухвалу Нижньосірогозького районного суду Херсонської області від 02 лютого 2017 року.

По справі проведена підготовка до її розгляду апеляційним судом відповідно до вимог ст.301 ЦПК України, необхідності проведення додаткових підготовчих дій немає.

Згідно з ч.ч.1 та 3 ст.1581 ЦПК України суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи іншого учасника цивільного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції. Питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом за наявності відповідного клопотання або за власною ініціативою не пізніш як за п'ять днів до дня проведення такого судового засідання. Ухвала суду, прийнята за наслідками вирішення цього питання, оскарженню не підлягає.

Отже, законом передбачено можливість за ініціативою суду вирішити питання про участь учасників цивільного процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Колегія суддів вважає, що з огляду на значну відстань, яку необхідно долати учасникам вказаного цивільного процесу для прибуття до зали судового засідання, з метою економії їх коштів та забезпечення оперативності цивільного судочинства є підстави для постановлення ухвалу про участь учасників цивільного процесу у даній справі у судовому засіданні в режимі відеоконференції.

Керуючись ст.ст.1581, 301 та 302 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Справу призначити до розгляду в апеляційному суді на 14 березня 2017 року о 1500 годині.

Доручити Нижньосірогозькому районному суду Херсонської області забезпечити проведення відеоконференції та участь у ній учасників цивільного процесу у судовому засіданні в режимі відеоконференції, яке призначене на 14 березня 2017 року о 1500 год. в приміщенні апеляційного суду Херсонської області, зал судових засідань №1.

Копію даної ухвали негайно направити Нижньосірогозькому районному суду Херсонської областідля організації її виконання та всім учасникам цивільного процесу у даній справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ В.В. Майданік

Судді: _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ О.В. Кутурланова

_ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Н.В. Орловська
Справа № 766/2343/17
УХВАЛА

про повернення заяви у звязку з невиконанням ухвали

про залишення заяви без руху

27.02.2017р. суддя Херсонського міського суду Херсонської області Дорошинська В.Е., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1 до Степанівської сільської ради Суворовського району м.Херсона про визнання права власності на житловий будинок, -

в с т а н о в и в :

Предявлена заява ухвалою суду від 13.02.2017р. була залишена без руху, оскільки подана з порушенням ст.119 ЦПК України, а саме: не сплачено суму судового збору у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Тобто, позивачем не долучено квитанції про сплату судового збору за подання позову.

За подання заяви майнового характеру п.1.1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI встановлена ставка судового збору за подання заяви майнового характеру для фізичної особи в розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, відповідно до п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 №10, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Таким чином, оскільки позивачем не визначена ціна позову щодо вимог майнового характеру та до позовної заяви не додано документ, що підтверджує вартість вказаного майна, неможливо перевірити правильність розміру сплати судового збору при зверненні до суду з позовною заявою майнового характеру.

Крім цього, з позовної заяви вбачається, що відповідачем вказана Степанівська сільська рада Суворовського району м.Херсона, однак належність їй спірного майна не підтверджено позивачем, а навпаки долучено довідку відповідної якої зазначено, що оспорювань майно у відповідача на балансі не перебуває, що не було зроблено заявником.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 до Степанівської сільської ради Суворовського району м.Херсона про визнання права власності на житловий будинок вважати неподаними та повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги до Апеляційного суду Херсонської області.

Суддя В.Е. Дорошинська
Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1317/17
У Х В А Л А

27 лютого 2017 року суддя Придніпровського районного суду м. Черкаси Демчик Р.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, опікуна ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради про визнання права власності на квартиру,-

встановив:

ОСОБА_1, який є опікуном ОСОБА_2 звернувся в суд з позовом до ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради про визнання права власності на квартиру.

Відповідно до ч.1 ст. 114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, предявляються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Як вбачається з матеріалів справи, місцезнаходженням нерухомого майна квартири є АДРЕСА_1, що територіально відноситься до підсудності Придніпровського районного суду м. Черкаси.

Конституцією України закріплено право кожного на судовий захист та передбачено, що юрисдикція судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі (статті 55, 124), а статтею 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що суди загальної юрисдикції спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.

Суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950, далі - Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов'язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

У звязку з цим вважаю, що заява підсудна Придніпровському районному суду м. Черкаси. Позовна заява відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України. Проведення попереднього судового засідання по справі не є обовязковим. Позивач звільнений від сплати судового збору при подачі позовної заяви.

Керуючись ст.ст. 122, 293 ЦПК України, -

ухвалив:

Відкрити провадження в справі за позовом ОСОБА_1, опікуна ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», третя особа: Орган опіки та піклування Черкаської міської ради про визнання права власності на квартиру та призначити її до розгляду у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Черкаси на 9 год. 30 хв. 22 березня 2017 року.

Копію ухвали та копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів направити відповідачам, а позивачу - копію ухвали.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала підлягає оскарженню в частині підсудності справи.

Суддя: ОСОБА_3
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 548/1448/16-ц Номер провадження 22-ц/786/763/17Головуючий у 1-й інстанції Старокожко В. П. Доповідач ап. інст. Триголов В. М.
У Х В А Л А

23 лютого 2017 року м. Полтава

Суддя Апеляційного суду Полтавської області Триголов В.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3

на ухвалу Хорольського районного суду Полтавської області від 03 лютого 2017 року

у справі за позовом Хорольської міської ради Полтавської області до ОСОБА_2 про відшкодування завданих збитків,-

В С Т А Н О В И В :

Апеляційна скарга представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 не відповідає вимогам ст. ст. 295, 297, 121 ЦПК України.

При поданні апеляційної скарги не сплачено судовий збір.

Згідно з п.1.9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду ставка судового збору для фізичної особи становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.

Таким чином, підлягає сплаті 320 грн. судового збору. (0,2 х 1600)

Банківські реквізити для оплати витрат

для сплати судового збору:

одержувач: УДКСУ у м.Полтава

р/р 0002

банк одержувача:

ГУДКСУ у Полтавській області

МФО 831019

Код класифікації доходів бюджету: 22030101

(у графі платіжного доручення «Призначення платежу» зазначити: «Судовий збір, код ЄДРПОУ апел. суду 02893077 Пункт ставок 1.9 «За апеляційну скаргу на ухвалу суду»).

За таких обставин, апеляційна інстанція позбавлена можливості призначити вказану справу до розгляду, а тому необхідно апеляційну скаргу залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 295, 297 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 - залишити без руху та надати строк для усунення наведених недоліків - п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

Вразі невиконання вимог ухвали (надання доказів оплати судового збору, або доказів про звільнення від його сплати), апеляційна скарга буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в частині визначення розміру судового збору безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України протягом двадцяти днів.

Суддя: (підпис)В. М. Триголов

З оригіналом згідно: В.М. Триголов
СУДОВИЙ НАКАЗ
номер справи 711/728/17
номер провадження 2-н/711/48/17
Суддя Придніпровського районного суду міста Черкаси Дунаєв Сергій Олександрович
розглянувши матеріали заяви Публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» в інтересах відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості з оплати послуг централізованого опалення та підігріву води,
відповідно до ст.162 Житлового кодексу України, ст.20, 32 Закону України «Про житлово-комунальні послуги», п.п.10, 18, 20, 30, 31 Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення, затверджених постановою КМУ від 21.07.2005р. №630, ст.ст.96, 102, 103 Цивільно-процесуального кодексу України
заборгованість з оплати послуг централізованого опалення та підігріву води щодо житлового приміщення за адресою: АДРЕСА_1, - яка утворилась за період з 01.04.2014р. по 01.01.2017р., в розмірі 9476 (дев'ять тисяч чотириста сімдесят шість)грн. 90 (дев'яносно) коп.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Відокремленого підрозділу «Черкаська ТЕЦ» Публічного акціонерного товариства «Черкаське хімволокно» витрати з оплати судового збору в розмірі 800 (вісімсот)грн..
Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви.
Судовий наказ набирає законної сили у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: С. О. Дунаєв
Справа № 700/1002/16-ц
Номер провадження 2/700/28/17
У Х В А Л А

іменем України

24 лютого 2017 року Лисянський районний суд Черкаської області в складі:

головуючого-судді: Пічкур С.Д.,

при секретарі: Сіденко Н.П.,

позивачки: ОСОБА_1, представників позивачки: ОСОБА_2, ОСОБА_3,

представника відповідача: ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до приватного підприємства «Приватна фірма Агробізнес-центр», про визнання договору оренди земельної ділянки недійсним та повернення земельної ділянки,

встановив:

Позивачкою заявлено клопотання про призначення у справі судової почеркознавчої експертизи.

На вирішення експертизи ставиться питання чи позивачкою чи іншою особою підписано спірний договір оренди землі.

Представник відповідача щодо задоволення клопотання покладається на розсуд суду.

Суд, вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, вважає, що клопотання позивачки підлягає задоволенню, оскільки заперечується факт підписання договору оренди землі. Ідентифікації виконавця підпису у наведеному документі має істотне значення для справи та потребує спеціальних знань.

Враховуючи, що для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, провадження у справі підлягає зупиненню на час проведення експертизи.

Виходячи з викладеного та керуючись ст.ст.61,66,143-145,178 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Призначити у даній справі судову почеркознавчу експертизу на вирішення якої поставити питання:

Чи виконано підпис у Договорі оренди землі №72 від 30 травня 2013 року а.с. 55-56, та акті виконаних робіт і розрахунку орендної плати до даного договору, а.с. 57, від імені Орендодавця: ОСОБА_1 чи іншою особою?

Експертизу провести на підставі оригіналу Договору оренди землі №72 від 30 травня 2013 року, наданих експериментальних зразків підписів, вільних та умовно-вільних зразків підписів особи (у тому числі їх копій), що містяться у матеріалах даної справи.

Проведення експертизи доручити Черкаському науково-дослідному експертно-криміналістичному центру МВС України.

Експерта попередити про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України та надати в його розпорядження матеріали цивільної справи №700/1002/16-ц.

Витрати по проведенню експертизи покласти на позивачку ОСОБА_1

Попередити сторони, що відповідно до ст.146 ЦПК України, у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

Провадження по справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області в частині зупинення провадження у справі протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя С. Д. Пічкур
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-н/753/62/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
"22" лютого 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва ЛЕОНТЮК Л.К.
розглянувши заяву ОСОБА_2 про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати з Благодійного фонду "Європейський міст"
відповідно до ст. 43 Конституції України, ст.ст. 94, 115 Кодексу законів про працю України, ст. 95 - 103 Цивільного процесуального кодексу України, ст. 24 Закону України «Про оплату праці»,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Строк пред'явлення судового наказу до виконання - 1 рік.
Суддя_________________ Л.К. ЛЕОНТЮК
Згідно зі статті 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку встановленого ч.1 ст.105 цього Кодексу залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвала про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належних чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав чинності «____»________________20 року.
Суддя______________________ Л.К. ЛЕОНТЮК
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачеві Підстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки ________________________________________________________________________
Номер провадження 2/754/3160/17
Справа №754/1758/17
РІШЕННЯ

Іменем України

22 лютого 2017 року Деснянський районний суд міста Києва в складі:

головуючого судді Журавської О.В.

за участю секретаря Лісовської А.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що в них діаметрально протилежні погляди на шлюб, сім'ю та життя. Спільне господарство не ведуть та проживають окремо. Від шлюбу подружжя має одну дитину - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач в судове засідання не з`явилась, надіславши на адресу суду заяву з проханням розглядати справу за її відсутності, позовні вимоги підтримала у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не з`явився, надіславши на адресу суду заяву з проханням розглядати справу за його відсутності, проти задоволення позовних вимог не заперечував.

Дослідивши матеріали справи в їх сукупності, вислухавши пояснення сторін, оцінивши зібрані по справі докази, виходячи зі свого внутрішнього переконання, суд дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як встановлено в судовому засіданні, подружжя перебуває в шлюбі зареєстрованому 20 жовтня 2012 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 1319 (а.с. 9).

Від шлюбуподружжя має одну дитину - сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Шлюбні відносини між подружжям не склались, через різні погляди на шлюб, сім'ю та життя, втрату сімейних і подружніх стосунків, на момент розгляду справи в суді спільного господарства не ведуть, не підтримують сімейно-шлюбні відносини.

З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що сім'я фактично розпалась та зберегти її неможливо, оскільки збереження сім'ї призведе до порушення інтересів кожного з подружжя та їхньої дитини, тому є всі наявні підстави для задоволення позову щодо розірвання шлюбу.

Згідно ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

На підставі викладеного і керуючись ст. ст. 10, 15, 60, 62, 88, 212-215 ЦПК України, ст. ст. 110-112 Сімейного кодексу України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 20 жовтня 2012 року у Відділі реєстрації актів цивільного стану Дніпровського районного управління юстиції у м. Києві, про що в книзі реєстрації актів про укладення шлюбу зроблено запис № 1319 - розірвати.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів, з дня проголошення рішення, апеляційної скарги.

Суддя: