РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.02.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд міста Житомира в складі:

головуючого судді Слюсарчук Н.Ф.

з участю секретаря с/з ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Виконавчого комітету Житомирської міської ради, третя особа - приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду із вказаною позовною заявою, в якій просить визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини в шість місяців з дня набрання законної сили рішенням суду для прийняття спадщини за законм після смерті батька ОСОБА_4 (Борисовича), який помер 03.12.2010 року на території держави Ізраїль.

В обґрунтування позовних вимог посилається на те, що 03.12.2010 року помер його батько ОСОБА_4 (Борисовича) на території держави Ізраїль. Після смерті батька залишилось спадкове майно, а саме: 26/100 частини будинку по вулиці Юрка Тютюнника, 15 у м. Житомирі, яка належала спадкодавцеві згідно свідоцтва про спадщину від 25.03.1974 року. Зазначив, що у грудні він звернувся до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті батька, однак нотаріусом було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, в звязку з пропуском шестимісячного строку для прийняття спадщини. Позивач є громадянином ОСОБА_5 Федерації, а його батько з 1992 року постійно проживав на території Ізраїлю та був громадянином зазначеної держави.

Звернутися до нотаріуса позивач не міг вчасно, оскільки проживав на території ОСОБА_5 Федерації.

Рідний брат позивача ОСОБА_6, який проживає в Ізраїлі через складні сімейні відносини, що склалися між ними, відмовився надати документи, що підтверджують смерть батька, без яких неможливо було прийняти спадщину. Лише в жовтні 2016 року позивач отримав візу на вїзд до Ізраїлю та отримав у брата необхідні документи, зокрема про смерть батька. На його прохання брат підготував документи, здійснив їх переклад та 01.12.2016 року надіслав їх в Україну, отримав їх позивач 17.12.2016 року.

Оскільки позивач є спадкоємцем після смерті батька, інші спадкоємці не заявили свої спадкові права, вказані причини пропуску строку вважає поважними та просить визначити додатковий строк прийняття спадщини

Позивач та його представник в судове засідання не зявились, представник надіслав заяву про розгляд справи у його відсутності та без участі позивача. Позовну заяву підтримав з підстав наведених у ній, просив її задовольнити. До справи просив долучити завірену нотаріально заяву брата позивача ОСОБА_6 від 28.12.2016 року, згідно якої останній повідомив суду, що не повідомляв свого рідного брата позивача по справі, який на той час проживав в ОСОБА_5 Федерації про смерть батька та підтвердив, що нотаріально завірену копію свідоцтва про смерть їх батька він направивив до Житомира брату лише в грудні 2016 року. Також підтвердив, що не приймав спадщину після смерті батька та не має майнових претензій до позивача щодо спадкового майна, яке знаходиться на території м. Житомира.

Відповідач та представник третьої особи у судове засідання не зявились, хоча про час місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Враховуючи, що в матеріалах справи зібрано достатньо доказів про взаємовідносини сторін, суд вважає за можливе розглянути справу у відсутності представника відповідача та третьої особи на підставі вимог ст. 158 ЦПК України.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Зі змісту копії свідоцтва про смерть, виданного 25.10.2016 року Бюро реєстрації населення та іміграції в м. Телль-Авів-Яффо Держави Ізраїль вбачається, що 03.12.2010 року помер ОСОБА_6 Міхаіл, ІНФОРМАЦІЯ_1. Імя батька померлого Барух (Боріс) (а.с.7).

В судовому засіданні встановлено, що після смерті батька позивача відкрилась спадщина на 26/100 часток у праві власності на житловий будинок № 15 по вулиці Войкова в м. Житомирі (нині вул. Юрка Тютюнника, 15), що підтверджено відомостями з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно (а.с. 16).

Спадкоємцем за законом після смерті батька є позивач ОСОБА_2, що є сином померлого ОСОБА_2 Міхаіла, про що свідчить додана копія свідоцтва про народження. /а.с. 8/

Згідно копії свідоцтва про народження серії ІІ АВ № 228575 (а.с. 25).

Відповідно до копії свідоцтва № 78 про заміну імені та прізвища, виданного міським бюро ЗАГС при Житомирському виконкомі, «ОСОБА_7 Мордко Борохович» змінив імя «ОСОБА_7 Мордко» на «Михаил» (рос). (а.с. 21).

Постановою приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_3 № 594/02-31 від 22.12.2016 року, позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки останнім пропущено строк подання заяви, який встановлюється у шість місяців з часу відкриття спадщини та в звязку з відсутністю встановленого кола спадкоємців. (а.с. 5).

Зі змісту поданих позивачем доказів вбачається, що він є громадянином ОСОБА_5 Федерації (а.с. 23-24).

Згідно до ч. 1 ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України Про судову практику у справах про спадкування від 30.05.2008 р. № 7 особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України.

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Беручи до уваги викладене, суд вважає поважними причини пропуску строку для прийняття спадщини позивачем та встановлює додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті його батька.

Керуючись ст. 1220, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України Про практику розгляду судами України справ про спадкування від 30.05.2008 р. № 7, ст. ст. 10, 11, 60, 158, 174, 212-215, ЦПК України, суд,

В И Р І Ш И В :

Визначити ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, додатковий строк для прийняття спадщини, після смерті спадкодавця батька ОСОБА_4 (Борисовича), який помер 03.12.2010 року на території держави Ізраїль, достатній для подання заяви про прийняття спадщини терміном у три місяці.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.Ф. Слюсарчук