Романівський районний суд Житомирської області
У Х В А Л А

21 листопада 2017 року смт. Романів

Суддя Романівського районного суду Житомирської області Бабич С.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1,-

В С Т А Н О В И В :

В листопаді 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовом до ОСОБА_2, в якому зазаначила, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер її дядько - ОСОБА_3, внаслідок чого відкрилася спадщина.

Посилаючись на те, що вона є спадкоємцем ОСОБА_3 за заповітом, однак, у встановлений законом строк вона не подала нотаріусу заяву про прийняття даної спадщини у зв"язку з погіршенням стану її здоров"я, позивач просить визначити їй додатковий строк для подачі такої заяви.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 119 Цивівльного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) позовна заява, серед іншого, повинна містити виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги.

Згідно роз'яснень, викладених у пункті 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини 3 статті 1272 Цивільного кодексу України (далі ЦК України). Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина 2 статті 1272 ЦК України), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Позивач, викладаючи у позовній заяві обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги, не зазначила чи відмовивися інший спадкоємець, який прийняв спадщину (ОСОБА_2.), надати письмову згоду на подання нею заяви про прийняття спадщини. нотаріусу за місцем відкриття спадщини (частина 2 статті 1272 ЦК України).

Згідно статті 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись статтею 119, 121 ЦПК України, суддя,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність усунення зазначених в ухвалі недоліків у строк не пізніше п"яти днів з дня отримання копії ухвали та роз"яснити позивачу, що у разі неусунення зазначених в ухвалі недоліків позовна заява буде вважатись неподаною і йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В. Бабич