Справа № 204/6906/17
Провадження № 2/204/2098/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

21 листопада 2017 року м.Дніпро

Суддя Красногвардійського районного суду м.Дніпропетровська Тітова І.В., дослідивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Дніпровської міської ради про визнання договору дарування земельної ділянки недійсним та скасування її державної реєстрації,

в с т а н о в и л а:

30 жовтня 2017 року до суду надійшла вищевказана позовна заява.

20 листопада 2017 року до суду надійшли відомості про місце реєстрації відповідача.

Із матеріалів позовної заяви випливає, що вона не відповідає вимогам, викладеним у ст.ст.119-120 ЦПК України, а саме:

-позивачу у позовній заяві необхідно уточнити виклад обставин (предмет та підстави позову), якими він обґрунтовує свої позовні вимоги, а саме: уточнити спосіб захисту, відповідно до якого він просить захистити його порушенні права та інтереси з урахуванням ч.2 ст.16 ЦК України, якою визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, оскільки при предявленні позову має бути викладено, яке саме право порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити; позивач у позовній заяві не зазначає чи звертався він до відповідачів з приводу зазначених у позові обставин та які було отримано відповіді;

-позивачем не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину;

-позивачу необхідно уточнити прохальну частину позову, а саме необхідно зазначити, який саме договір дарування земельної ділянки позивач просить визнати недійсним (його реквізити), зазначити (надати) цей договір, оскільки без нього неможливо встановити наявність чи відсутність спору між сторонами.

Відповідно до ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно із ч.4 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Із поданих матеріалів справи та викладених обставин в позовній заяві неможливим є встановлення наявності спору між сторонами, тож позивачу необхідно навести обґрунтування своїх позовних вимог із посиланням на відповідні докази, як того вимагає ст.119 ЦПК України.

Крім того, п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009р. №2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» передбачено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК України (1618-15). У зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Також необхідно зазначити, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух. У звязку з наведеним, залишення позову без руху з підстав, передбачених законом (невідповідність позовної заяви вимогам щодо її змісту, несплата судового збору тощо) не є порушенням права на справедливий судовий захист. Разом з тим, Європейський суд зазначає, що не повинно бути занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, так як доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним.

У відповідності до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання ухвали.

Виходячи із вищевикладеного, позовна заява підлягає залишенню без руху із встановленням позивачу строку для усунення недоліків шляхом: викладення обставин (предмет і підстави позову), якими він обґрунтовує свої позовні вимоги, а саме: уточнити спосіб захисту, відповідно до якого він просить захистити його порушенні права та інтереси з урахуванням ч.2 ст.16 ЦК України, якою визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, оскільки при предявленні позову має бути викладено, яке саме право порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину; уточнення прохальної частини позову; наведення обґрунтування позовних вимог із посиланням на відповідні докази; приведення позовної заяви до вищевикладених вимог чинного законодавства.

Керуючись ст.ст.119-121 Цивільного процесуального кодексу України,

у х в а л и л а:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Дніпровської міської ради про визнання договору дарування земельної ділянки недійсним та скасування її державної реєстрації залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків два дні з дня отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що у випадку невиконання ухвали суду у встановлений строк, заява буде вважатись неподаною та підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Тітова