провадження № 2/243/4517/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

24 листопада 2017 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Мірошниченко Л.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення межі, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про відновлення межі.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 106 та ст. 107 Земельного кодексу України від 25 жовтня 2001 року, власник земельної ділянки має право вимагати від власника сусідньої земельної ділянки сприяння встановленню твердих меж, а також відновленню межових знаків у випадках, коли вони зникли, перемістились або стали невиразними.

Порядок встановлення та відновлення меж земельних ділянок визначений Інструкцією про встановлення (відновлення) меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) та їх закріплення межовими знаками, затвердженою Наказом Державного комітету України із земельних ресурсів від 18 травня 2010 року №376 зі змінами та доповненнями (зареєстровано у Міністерстві юстиції України 16 червня 2010 року за №391/17686), який набрав чинності з 1 січня 2011 року. При цьому необхідно враховувати, що межові знаки, що встановлені з метою закріплення меж земельних ділянок у натурі (на місцевості) до набрання чинності цим наказом, є дійсними і підлягають заміні лише при добровільному зверненні власника (користувача) земельної ділянки.

Крім того, зі змісту ч. 2 ст. 144 Конституції України та ч. 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» вбачається, що рішення органів місцевого самоврядування та їх посадових осіб з мотивів їх невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними з ініціативи заінтересованих осіб в судовому порядку. Однак, як вважає Конституційний Суд України (мотивувальна частина рішення Конституційного Суду України від 16 квітня 2009 р. №7-рп/2009 (справа про скасування актів органів місцевого самоврядування), це не позбавляє орган місцевого самоврядування права за власною ініціативою або ініціативою інших заінтересованих осіб змінити чи скасувати прийнятий ним правовий акт (у тому числі і з мотивів невідповідності Конституції чи законам України). Це означає, що заінтересована особа може звернутися до органу місцевого самоврядування з проханням (заявою) про скасування прийнятого ним раніше рішення, що порушує законні інтереси та права власника. І тоді не потрібно буде йти до суду.

Таким чином позивач в заяві не зазначив яким чином відповідач порушує права позивача, у звязку з чим виникло питання про відновлення межи, що розділяє земельні ділянки.

Крім того, позивач ставить питання про визнання права на приватизацію земельної ділянки.

Законодавство України, а саме Земельний Кодекс України у статті 121 передбачає норми безоплатної передачі земельних ділянок громадянам України із земель державної або комунальної власності, що іншими словами можна назвати приватизацією або розмірами земельних ділянок, які можуть буди приватизованими.

Таким чином, вважаю необхідним зауважити, що право на приватизацію визнано земельним Кодексом України, і не може бути встановлено в судовому порядку, тим більш, що позивач не зазначає хто та у який спосіб перешкоджає їй у реалізації цього права.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення недоліків, вказаних в ухвалі суду.

Тому керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відновлення межі залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки в строк який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали, інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Л.Є. Мірошниченко