Справа № 192/1094/17
Провадження № 2/192/445/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"07" серпня 2017 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання у фактичному шлюбі, визнання права власності, виділення набутого майна в натурі,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернулася до суду з позовом до відповідачів про встановлення факту проживання у фактичному шлюбі, визнання права власності, виділення набутого майна в натурі.

Ознайомившись з поданим позовом, суддя вважає що він не відповідає вимогам п. 4, 5. 6, ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Так, пунктом 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру. При цьому ціна позову визначається відповідно до положень ст.80 ЦПК України, п.2 ч.1 якої передбачено, що у позовах про визнання права власності на майно або його витребування ціна позову визначається вартістю майна, але у поданій позивачем позовній заяві ціна позову взагалі не зазначена, як не викладені і в позовній заяві обставини щодо вартості спірного майна та не додано таких документів і до позовної заяви.

Частиною ж 2 ст. 80 ЦПК України визначено, що якщо на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» - за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору встановлена у таких розмірах: за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру - 1 % ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу; за подачу до суду позовної заяви не майнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Розмір прожиткового мінімуму згідно Закону України «Про Державний бюджет на 2017 рік» станом на 01 січня 2017 року складає 1 600 гривень 00 копійок.

Позивач звернувся до суду з трьома вимогами, одна немайнового характеру та дві майнового характеру.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію №0.0.819592552.1 від 02 серпня 2017 року про сплату судового збору в розмірі 960 гривень 00 копійок, в той час, як за позовними вимогами майнового характеру - про визнання права власності на ? частку спільного майна та виділення в натурі ? частки набутого майна, встановити розмір судового збору не можливо, оскільки ціна позову позивачем не визначена, доказів вартості спірного майна (будинку та земельної ділянки) позивачем не додано.

Таким чином, позивач в разі відсутності на час звернення з позовом до суду доказів дійсної вартості спірного нерухомого майна житлового будинку, не позбавлений можливості здійснити доплату судового збору до 8000 гривень 00 копійок, тобто до максимального розміру на наступні реквізити: отримувач коштів - УДКСУ Солонянського району, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37916143, банк отримувача ГУДКСУ в Дніпропетровській області, код банку отримувача (МФО)805012, рахунок отримувача 0305, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Солонянський районний суд Дніпропетровської області (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

У разі зменшення розміру позовних вимог або надання доказів дійсної вартості нерухомого майна, питання про повернення суми судового збору вирішується відповідно до закону.

Позивачем не викладені обставини, якими вона обґрунтовує свої вимоги і не зазначено докази, що підтверджують кожну обставину. З описової частини позовної заяви не зрозуміло хто з ким проживав, хто є власником спірного майна, посилання на докази всупереч вимогам п. 6, ч. 2 ст. 119 ЦПК України, відсутні.

Крім того, позовна заява містить посилання про виділення в натурі ? частини набутого майна, однак прохальна його частина містить вимогу про визнання права власності на ? частину незавершеного будівником будинку та земельної ділянки. Вимога про виділення в натурі ? частини набутого майна відсутня в прохальній частині, що є суперечностями щодо позовних вимог, які потребують уточнення.

Частиною 1 ст. 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави для залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням того, що подана позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, тому є підстави для залишення її без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 80, 119, 120,121 ЦПК України, суддя

П О С Т А Н О В И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про встановлення факту проживання у фактичному шлюбі, визнання права власності, виділення набутого майна в натурі, залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Роз'яснити позивачеві, що якщо недоліки не будуть усунені у встановлений строк, позовна заява буде вважатись неподаною і повернута позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо визначення розміру судових витрат до апеляційного суду Дніпропетровської області через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання протягом 5 днів з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, а в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н. О. Щербина