Справа № 296/8108/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" лютого 2017 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м.Житомира

в складі: головуючого, судді - Галасюка Р.А.

при секретарі - Могилевець В.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м.Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

26.09.2016 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

В обґрунтування позовних вимог вказують, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла їхня мати ОСОБА_4, після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві спільної сумісної власності, оскільки придбана під час перебування у шлюбі з їхнім батьком ОСОБА_3.

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_4 є її чоловік ОСОБА_3 та вони її діти ОСОБА_1 та ОСОБА_2

24.06.1980 року під час перебування у шлюбі, померлою та їхнім батьком було придбано 26/100 частин будинку, загальною житловою площею 77,70 кв.м., розташованих на земельній ділянці розміром 1768 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1, проте покупцем будинку було вказано відповідача ОСОБА_3

Звернувшись до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. про видачу свідоцтва на спадщину за законом, їм було відмовлено, через те, що дана нотаріальна дія не може бути вчинена у зв»язку з тим, що не було подано правовстановлюючі документи на спадкове майно.

Вказують, що вони не могли подати нотаріусу документи оскільки договір куплі-продажу вище вказаного будинку від 24.06.1980 року оформлений на їхнього батька ОСОБА_3

Просять визнати 26/100 частини будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 об»єктом права власності ОСОБА_3 та ОСОБА_4, визнати, що частка померлої ОСОБА_4 на 26/100 частин будинку становить 1/2 частину вказаного майна, визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/6 частку від 26/100 частин житлового будинку та визнати за ОСОБА_2, право власності на 1/6 частку від 26/100 частин житлового будинку.

Позивачі до суду надали заяви про слухання справи у їх відсутність. Позовні вимоги підтримав у повному обсязі (а.с.26 ).

Відповідач в судове засідання не з'явився, хоча про час та місце слухання справи повідомлений належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

З огляду на те, що відповідач у судове засідання не з'явився вдруге, і був належним чином повідомлений про розгляд справи, суд на підставі ч.1 ст. 224 ЦПК України ухвалив провести заочний розгляд на підставі наявних у справі доказів.

Відповідно до положень ст.1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивачів ОСОБА_4, після смерті якої відкрилась спадщина, яка складається з частини житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, яка належала померлій на праві спільної сумісної власності, оскільки придбана під час перебування у шлюбі з їхнім батьком ОСОБА_3.

Спадкоємцями за законом після смерті ОСОБА_4 є її чоловік ОСОБА_3 та її діти позивачі.

24.06.1980 року під час перебування у шлюбі, померлою та батьком позивачів було придбано 26/100 частин будинку, загальною житловою площею 77,70 кв.м., розташованих на земельній ділянці розміром 1768 кв.м., що знаходиться в АДРЕСА_1, проте покупцем будинку було вказано відповідача ОСОБА_3

Звернувшись до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу Стражник Т.О. про видачу свідоцтва на спадщину за законом, їм було відмовлено, через те, що дана нотаріальна дія не може бути вчинена у зв»язку з тим, що не було подано правовстановлюючі документи на спадкове майно.

У відповідності до ст. 1241 ЦК України неповнолітні, повнолітні непрацездатні діти спадкодавця, непрацездатна вдова (вдівець) та непрацездатні батьки спадкують незалежно від змісту заповіту, половину частки, яка належала б кожному з них у разі спадкування за законом (обов»язкова частка).

Статтею 41 Конституції України встановлено, що кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право приватної власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.

Згідно ст.328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Відповідно до ст.392 ЦК України власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Враховуючи викладене, а також те, що позивачі є спадкоємцями першої черги за законом після смерті матері і позбавлені можливості в інший спосіб захистити свої права, суд приходить до висновку, що позовні вимоги є обґрунтованими та підлягають задоволенню.

Таким чином, на підставі ст.ст.319, 328 ЦК України, керуючись ст.ст.10, 27, 31, 60, 61, 130, 174 ч.4, 213-215 ЦПК України, суд,-

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити.

Визнати 26/100 частини будинку, що знаходиться по АДРЕСА_1 об»єктом права власності ОСОБА_6 та ОСОБА_4.

Визнати, що частка померлої ОСОБА_7 на 26/100 частин будинку по вул. по АДРЕСА_1 становить 1/2 частину.

Визнати за ОСОБА_1, право власності на 1/6 частку від 26/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1.

Визнати за ОСОБА_2, право власності на 1/6 частку від 26/100 частин житлового будинку по АДРЕСА_1 .

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії. У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У такому випадку апеляційна скарга на рішення суду подається до Апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира протягом десяти днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Cуддя Р. А. Галасюк