Справа № 635/6844/17
Провадження по справі № 2/635/3625/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

23 листопада 2017 року смт Покотилівка

Суддя Харківського районного суду Харківської області Шинкарчук Я.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Глибоківської сільської ради Харківського району Харківської області, про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом і в порядку набувальної давності, -

в с т а н о в и в:

Позивач звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Глибоківської сільської ради Харківського району Харківської області, в якому просить:

-визнати частково недійсним свідоцтво про право на спадщину за законом, видане Першою Державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 08 січня 2013 року, реєстр №3-9, ОСОБА_2 на 1/4 частину двокімнатної квартири №22, житловою площею 33,20 кв.м., загальною площею 49,30 кв.м., в житловому будинку №16 по вул.Молодіжній в с.Стрілеча Харківського району Харківської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6, померлої 17 жовтня 1996 року, а саме, в 1/12 частині;

-визнати за позивачем право власності на 1/6 частину двокімнатної квартири №22, житловою площею 33,20 кв.м., загальною площею 49,30 кв.м., в житловому будинку №16 по вул.Молодіжній в с.Стрілеча Харківського району Харківської області, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_6, померлої 17 жовтня 1996 року;

-визнати за позивачем право власності на 1/6 частину двокімнатної квартири №22, житловою площею 33,20 кв.м., загальною площею 49,30 кв.м., в житловому будинку №16 по вул.Молодіжній в с.Стрілеча Харківського району Харківської області, в порядку набувальної давності, яка залишилася після ОСОБА_7.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, судом встановлено, що позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України з наступних підстав.

Як вбачається з п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві вказується ціна позову щодо вимог майнового характеру.

Ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна (п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Позивачем дана норма закону не дотримана та ціна позову не зазначена.

У відповідності до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві зазначаються докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підставі для звільнення від доказування.

Однак, в наданій до суду позовній заяві не міститься жодного посилання на обставини, якими б було обґрунтовано дійсну вартість нерухомого (спірного) майна на дату звернення до суду з відповідним позовом, у звязку з чим, суддя позбавлений можливості визначити розмір судового збору, який позивач зобовязаний сплатити на користь держави за подання позовної заяви до суду.

Як вбачається з ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, який підтверджує сплату судового збору.

Позивачем до позовної заяви було додано дві квитанція №0.0.899259170.1 від 21.11.2017 на суму 640,00 гривень та №0.0.899258323.1 від 21.11.2017 на суму 640,00 гривень.

Разом з тим, зі змісту позовної заяви вбачається, що позивач звертається до суду із позовом, в якому обєднано вимоги як майнового (визнання права власності на майно), так і немайнового характеру (визнання частково недійсним свідоцтва про право власності).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Аналогічне положення міститься в пунктах 12 та 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до якого у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому, судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою). Відповідно до пункту 10 зазначеної постанови, подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання позову майнового характеру фізичною особою або фізичною собою-підприємцем ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Щодо вимог нематеріального характеру, то ставка судового збору за подання позову немайнового характеру фізичною особою складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2017 становить 1600,00 гривень.

У звязку з тим, що ціна позову позивачем не була визначена, суд позбавлений можливості вірно вирахувати розмір судового збору, який має бути сплачено до суду у відповідності до Закону України «Про судовий збір».

Таким чином, суд вважає за необхідне вказати, що враховуючи положення Закону України «Про судовий збір» за дану позовну заяву має бути сплачено судовий збір, який має бути підрахований згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за вимогу майнового характеру (1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб) та за вимогу немайнового характеру (0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).

При цьому, у разі коли підрахований у відповідності до зазначених вище положень закону розмір судового збору буде більший ніж сплачено у відповідності до квитанцій №0.0.899259170.1 від 21.11.2017 та №0.0.899258323.1 від 21.11.2017, позивачем має бути доплачена на розрахунковий рахунок Управління Державної казначейської служби України у Харківському районі Харківської області (код за , банк отримувача ГУДКУ у Харківській області, МФО 851011, рахунок отримувача 0429, код класифікації доходів бюджету 22030001, призначення платежу - судовий збір) відповідна різниця.

Також звертаю увагу позивача на те, що до суду має буди надано саме оригінал квитанції про сплату судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви терміном на пять днів з дня отримання ухвали.

Таким чином, відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху із наданням позивачу строку для усунення недоліків позовної заяви терміном на пять днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, Глибоківської сільської ради Харківського району Харківської області, про визнання частково недійсним свідоцтва про право на спадщину, про визнання права власності на частину квартири в порядку спадкування за законом і в порядку набувальної давності - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити позивачу, що якщо заявник відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки заяви, вона вважається неподаною та повертається заявникові.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.А. Шинкарчук