АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А [1]

24 листопада 2017 року суддя Апеляційного суду м. Києва Прокопчук Н.О., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_1 від імені та в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17 липня 2017 року в цивільній справі за позовом

ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок дорожньо-транспортної пригоди,-

В С Т А Н О В И ЛА :

Ухвалою судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17.07.2017 року було відкрито провадження у вищевказаній цивільній справі.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_1, діючи від імені та в інтересах ОСОБА_2, звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Однак апеляційне провадження в даній справі не може бути відкрите виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 294 ЦПК апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення вказаної ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Згідно вимог статті 73 ЦПК суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Апеляційну скаргу було подано з пропуском строку апеляційного оскарження, заявником порушено питання про поновлення строку з огляду на не, що відповідач особисто не отримував оскаржувану ухвалу, вона була отримана його матір'ю, яка у зв'язку із неприязними стосунками не повідомила відповідача про дану обставину та надала її разом із копією позовної заяви 14.11.2017 р.

Разом з тим, як убачається з матеріалів справи, зокрема повідомлення про вручення поштового відправлення, ОСОБА_2 особисто 15.08.2017 р. було отримано повістку про виклик в судове засідання у даній справі, призначене на 21.09.20.17 р. (а.с.60).

А відтак, відповідачу з 15.08.2017 р. було відомо про перебування в провадженні Дніпровського районного суду м. Києва цивільної справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної та матеріальної шкоди, завданої внаслідок ДТП.

Відповідно до ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 №475/97- ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також, справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 №1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, яким серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Законом, а саме ст.ст. 27, 31 ЦПК України особи, що беруть участь у справі, наділені широким колом цивільних прав, і лише одним обов'язком: добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати покладені на них процесуальні обов'язки.

А відтак, посилання заявника на підстави пропуску строку на апеляційне оскарження, викладені ним у заяві про поновлення строку, слід визнати неповажними, оскільки заявником не було надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження того, що він був позбавлений можливості вчасно звернутись до суду апеляційної інстанції із апеляційною скаргою.

Не долучено відповідних доказів до апеляційної скарги, які б свідчили про поважність причин пропуску процесуального строку.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених ст. 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутись до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

За таких обставин апеляційна скарга підлягає залишенню без руху для надання стороні права на звернення до апеляційного суду із заявою про поновлення строку на апеляційне оскарження рішення суду першої інстанції із зазначенням інших підстав для поновлення строку та надання доказів на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Керуючись ст. 121, 294, 295, 297 ЦПК України, суддя, −

У Х В А Л И ЛА :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 від імені та в інтересах ОСОБА_2 на ухвалу судді Дніпровського районного суду м. Києва від 17 липня 2017 року - залишити без руху.

Роз'яснити заявнику, що відповідно до вимог ч. 3 ст. 297 ЦПК України він має право протягом тридцяти днів з моменту отримання копії цієї ухвали подати до суду апеляційної інстанції заяву про поновлення строку апеляційного оскарження із зазначенням інших підстав для його поновлення та надати докази на підтвердження поважності причин пропуску процесуального строку.

Попередити заявника - якщо протягом тридцяти днів він не подасть до суду заяву про поновлення строку, або вказані ним підстави для поновлення строку будуть визнані неповажними, йому буде відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Суддя Прокопчук Н.О.

Справа № 755/5028/17

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/12488/2017

Головуючий у суді першої інстанції: Катющенко В.П.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Прокопчук Н.О.