Справа № 136/935/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 серпня 2017 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Стадника С.І.

секретаря судового засідання Шевчук Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер брат позивача - ОСОБА_3. Після його смерті відкрилась спадщина за законом, оскільки особистого розпорядження на випадок своєї смерті він не зробив. Позивач пропустив строк для прийняття спадщини. Поважними причинами пропуску строку позивач вказує те, що ОСОБА_3 проживав однією сім`єю з громадянкою ОСОБА_2, яка після його смерті повідомила йому, що прийняла спадщину і буде оформляти спадкове майно, оскільки перебувала з ним в зареєстрованому шлюбі, у зв'язку з чим є спадкоємцем першої черги за законом. В 2016 році позивач дізнавсь в нотаріуса відомості проте, що ОСОБА_2 спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняла, а від її односельчан позивачу стало відомо, що ОСОБА_2 в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 не перебувала. З урахуванням вказаних обставин позивач просить суд визначити йому додатковий строк в один місяць для подання заяви про прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3

В судовому засіданні позивач просив суд позов задовольнити.

Відповідач пояснила суду, що з 1988 року проживала однією сім`єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року. Після його смерті вона організувала похорони, поминальний обід та встановила пам'ятник. Позивач участі у витратах на поховання брата не приймав і до дня смерті відносин з ним не підтримував. Спадщину після смерті ОСОБА_3 вона прийняла, проте не оформила, що пов'язано з відсутністю коштів. Причини у зв'язку з якими позивач не прийняв спадщину вона вважає неповажними, а тому в задоволенні позову просить відмовити.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, суд встановив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер ОСОБА_3, що підтверджується Свідоцтвом про смерть (а.с. 11). Після його смерті відкрилася спадщина за законом, оскільки особистого розпорядження на випадок своєї смерті він не зробив.

До складу спадщини увійшла земельна ділянка, що розташована на території Щасливської сільської ради Липовецького району Вінницької області, а також частка в домоволодінні за адресою: АДРЕСА_1.

Згідно повідомлення завідувача Липовецької державної нотаріальної контори від 12.07.2017 року № 01-09/655, спадкова справа до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3, не заведена, що також підтверджується Інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру № НОМЕР_1 від 11.07.2017 року.

10.03.2017 року рішенням Липовецького районного суду Вінницької області по справі № 136/232/17 відмовлено в задоволенні позову ОСОБА_1 та інших до Щасливської сільської ради Липовецького району Вінницької області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, оскільки позов подано до неналежного відповідача.

Правила книги шостої ЦК України застосовуються також до спадщини, яка відкрилася, але не була прийнята ніким із спадкоємців до набрання чинності цим Кодексом (п.5 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України).

Згідно частини 1 статті 1264 ЦК України у четверту чергу право на спадкування за законом мають особи, які проживали зі спадкодавцем однією сім'єю не менш як п'ять років до часу відкриття спадщини.

При розгляді справи № 136/232/17 суд встановив, що з 1988 року ОСОБА_3 до дня своєї смерті проживав з ОСОБА_2 однією сім`єю без реєстрації шлюбу, що визнає позивач. Будучи спадкоємцем четвертої черги за законом, ОСОБА_2 в строк, визначений ч.1 ст. 1270 ЦК України від прийняття спадщини не відмовилась, а тому вважається такою, що прийняла спадщину згідно ч.3 ст. 1268 цього Кодексу.

Обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлені ці обставини (ч.3 ст. 61 ЦПК України).

Оскільки рішення Липовецького районного суду Вінницької області від 10.03.2017 року по справі № 136/232/17 сторони не оспорювали, останнє набуло законної сили, а відтак обставини, встановлені судовим рішенням не підлягають доказуванню при розгляді справи № 136/935/17 в якій приймає участь ОСОБА_1

Факт сімейних відносин позивача із ОСОБА_3 підтверджується даними, що вказані у Свідоцтві про народження ОСОБА_1 (а.с. 7) та витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження ОСОБА_3 від 05.08.2016 року НОМЕР_2 (а.с. 12), в яких батьками записані одні і ті ж самі особи.

З зазначеного слідує, що після смерті ОСОБА_3, позивач набув право на спадкування як спадкоємець другої черги за законом, проте пропустив строк для її прийняття.

Згідно ч.1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1220 ЦК спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ст. 1269 ч.1 ЦК).

За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ч.3 ст. 1272 ЦК).

Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій (пункт 24 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008р. №7 "Про судову практику у справах про спадкування").

Поважними причинами пропуску строку позивач вказує те, що ОСОБА_3 проживав однією сім`єю з громадянкою ОСОБА_2, яка після його смерті повідомила йому, що прийняла спадщину і буде оформляти спадкове майно, оскільки перебувала з ним в зареєстрованому шлюбі. В 2016 році позивач дізнавсь в нотаріуса відомості проте, що ОСОБА_2 спадщину після смерті ОСОБА_3 не прийняла, а від її односельчан позивачу стало відомо, що ОСОБА_2 в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_3 не перебувала.

Суд вважає, що якщо у спадкоємця перешкод для подання заяви не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, то правові підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини відсутні, що узгоджується з позицією Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (лист від 16.05.2013 року №24-753/0/4-13 "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування", пункт 2).

Враховуючи встановлені обставини, суд вважає неповажною причину пропуску позивачем строку для прийняття спадщини після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3, у зв'язку з чим в задоволенні позову слід відмовити.

Керуючись ст. 10, 11, 57-60, 88, 212-215 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Відмовити в задоволенні позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається апеляційному суду Вінницької області через Липовецький районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя С.І. Стадник