Провадження № 2/470/27/17
Справа № 470/870/16-ц
30 січня 2017 року смт. Березнегувате
Березнегуватський районний суд Миколаївської області у складі:
головуючого: судді Орлової С.Ф.,
при секретарі Михалюк С.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Миколаївській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,
29 грудня 2016 року позивач звернувся до суду з позовом до відповідача у якому зазначив, що 23.03.2016 року о 18 год. 10 хв. відповідача було затримано на річці Висунь в районі с.Любомирівка Березнегуватського району Миколаївської області під час незаконного лову риби карась кількістю 68 шт. вагою 5,4 кг. промисловим знаряддям лову чотирма лісковими сітками, з гумового човна без дозволу на промисел. Чим було заподіяно шкоду рибним запасам України на суму 1156 грн. Постановою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 26 квітня 2016 року відповідача було визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн., з конфіскацією знарядь лову, однак рішення про відшкодування шкоди заподіяної рибним запасам України прийняте не було. Посилаючись на викладене, позивач просив суд стягнути з відповідача заподіяну шкоду в сумі 1156 грн. та витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 грн.
Представник позивача ОСОБА_2 (за довіреністю) в судове засідання не зявилась, до суду подала заяву про розгляд справи за її відсутності, не заперечувала проти розгляду справи у заочному порядку.
Відповідач в судове засідання не зявився, про час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив, заяви про відкладення розгляду справи або про розгляд справи за його відсутності не надходило, тому суд визнає його неявку неповажною, та вважає можливим згідно ст. 224 ЦПК України ухвалити заочне рішення за відсутності відповідача на підставі наявних у справі доказів.
Також, згідно ч.2 ст.197 ЦПК України, оскільки від представника позивача надійшла заява про слухання справи за його відсутності, а відповідач не зявився у судове засідання, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши матеріали справи та наявні в ній докази суд доходить наступного.
З матеріалів справи слідує, що постановою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 26 квітня 2016 року відповідача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, у звязку з тим, що 23.03.2016 року о 18 год. 10 хв. він здійснював незаконний вилов риби карась біля с.Любомирівка р.Висунь із застосуванням знаряддя лову, сітками лісковими чотири одиниці з гумового весельного човна та накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 грн. з конфіскацією знарядь лову та незаконно добутої риби карась в кількості 68 шт., розміром 10-11 см. (а.с.4).
У позові позивач зазначає, що згідно здійсненого ним розрахунку відповідач своїми діями заподіяв шкоду рибним запасам України у розмірі 1156 гривень, яку розраховано на підставі Постанови КМУ №1209 від 21.11.2011 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів». Постановою Березнегуватського районного суду Миколаївської області від 26 квітня 2016 року заподіяна шкода з відповідача стягнута не була.
Відповідно до ч.2 ст.63 Закону України «Про тваринний світ», громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством. Частиною другою статті 10 вказаного закону передбачено, що громадяни відповідно до закону зобов'язані, зокрема, відшкодовувати шкоду, заподіяну ними тваринному світу внаслідок порушення вимог законодавства про охорону, використання і відтворення тваринного світу.
Відповідно до ч.2 та ч.4 ст.68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», відповідальність за порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища несуть особи, винні, зокрема, у самовільному спеціальному використанні природних ресурсів. Підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодовувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в порядку та розмірах, встановлених законодавством України.
Статтею 22 ЦК України передбачено, що особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Таким чином, судом встановлено, що в результаті незаконного вилову риби відповідачем заподіяно шкоду навколишньому природному середовищу, рибним запасам держави у розмірі 1156 грн., відповідно заподіяна шкода підлягає стягненню з нього у повному обсязі на користь держави.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача витрати по сплаті судового збору в сумі 1378 грн.
Керуючись ст.ст.10, 11, 209, 212, 214-215, 224 ЦПК України, суд
Позовну заяву Управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Миколаївській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Миколаївській області 1378 грн. судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуте Березнегуватським районним судом Миколаївської області за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Миколаївської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги, а особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без розгляду заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

Суддя С.Ф.Орлова