23 листопада 2017 року Херсонський міський суд Херсонської області у складі:
головуючого-судді Прохоренко В.В.,
секретар Тихоша Л.Г.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Херсоні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району про стягнення матеріальної шкоди,
Позивачі в судове засідання не з'явилися, надали повноваження представнику.
Представник позивача в судове засідання не з'явилась, надала заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги уточнила та просила стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь ОСОБА_2 51 817 грн.; стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь ОСОБА_2 судові витрати, в тому числі витрати, пов'язані із проведенням судової експертизи, надала згоду на ухвалення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про розгляд справи був повідомлений належним чином.
За таких обставин, враховуючи згоду представника позивачів на слухання справи у відсутність відповідача, суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у матеріалах справи доказів в порядку ст. 224 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні обставини та відповідні їм правовідносини.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право власності на житло НОМЕР_2 від 24.11.1993 року НОМЕР_3 є власником квартири АДРЕСА_1, що також підтверджується технічним паспортом на квартиру.
Згідно договору оренди від 08.02.2015 року, укладеного між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, остання прийняла в тимчасове платне користування для особистого проживання квартиру АДРЕСА_1
24.10.2016 року комісією у складі інженера ВТВ ЖЕК № 1 Суворовського району ОСОБА_3, майстра ОСОБА_4, мешканця АДРЕСА_1 ОСОБА_2 було складено акт про те, що 20.10.2016 року в житловому будинку АДРЕСА_1 під час запуску системи централізованого опалення трапилося залиття водою помешкання кв. 20. Причиною залиття приміщення житлової кімнати вказаної квартири є аварійна ситуація, яка сталася під час запуску системи централізованого опалення, через порив труби опалення в з'єднанні з муфтою під ізоляцією над квартирою НОМЕР_1.
Згідно акту № 8173 про проведення діагностичних та ремонтних робіт від 24.10.2016 року ноутбуку Dellinspiron 15, ремонтні роботи не проводилися через відсутність рентабельності (сумарна вартість нових оригінальних запчастин перевищує вартість готового нового обладнання).
Вказаним вище висновком встановлено, що можливими причинами залиття приміщень квартири АДРЕСА_1 можуть бути як поодинці так і в сукупності: пошкодження трубопроводів опалення чи запірної арматури; прорив трубопроводів опалення чи запірної арматури; неналежна експлуатація трубопроводів системи опалення будинку, які розташовані на горищі будинку.
Відповідно до додаткової угоди до договору оренди квартири від 08.02.2015 року, укладеної 22.08.2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, у разі пошкодження (руйнування, підпалу, затоплення) квартири, що орендується, орендодавець вправі вимагати від орендаря, не залежності від наявності чи відсутності вини, компенсацію вартості відновлювального ремонту, визначеної відповідним спеціалістом.
У виконання зобов'язань по компенсації вартості відновлювального ремонту квартири, ОСОБА_2 сплатила ОСОБА_1 26 398 грн., про що остання надала відповідну заяву від 22.08.2017 року про повний розрахунок, справжність підпису на якій, посвідчено нотаріально.
ОСОБА_1 складено письмову розписку від 22.08.2017 року щодо отримання грошових коштів від ОСОБА_2
Згідно Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених наказом Держжитлокомунгоспу України від 17.05.2005 № 76 встановлено, що відповідно до п.2.3.6 у разі залиття, аварії квартир складається відповідний акт, що в даному випадку було зроблено.
Відповідно до ч.ч.1, 2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Згідно до положень ст. 1166 ЦК України єдиною підставою для цивільно-правової відповідальності за завдання шкоди є правопорушення, що включає як складові елементи шкоду, протиправне діяння особи, котра її завдала, причинний зв'язок між ними, а також вину заподіювача шкоди.
Відповідно до роз'яснень, які містяться в п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України від 27.03.1992 року № 6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.
Таким чином, ч. 2 ст. 1166 ЦК України передбачає, що вина заподіювача шкоди припускається, тобто обов'язок доведення відсутності вини покладається на нього самого, до цього часу він вважається винним; обсяг відшкодування шкоди не залежить від завдання шкоди умисно чи необережно, тобто береться до уваги тільки наявність вини, а не її форма. Тільки у випадках, встановлених законом, відповідач може бути звільнений від обов'язку відшкодовувати завдану шкоду за відсутності його вини, наприклад, в результаті непереборної сили, тобто надзвичайної і невідворотної зовнішньої події, яка повністю звільняє відповідача від відповідальності за заподіяну шкоду (це явища суспільного характеру і вибухи епідемій, епізоотій, стихійні лиха та інше).
Згідно ч. 1 ст. 1192 ЦК України розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначаються відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Суд з урахуванням вищезазначеного, приходить до висновку, що з вини відповідача в результаті безвідповідального ставлення та експлуатації системи опалення сталося залиття квартири та речей ОСОБА_2, чим завдано матеріальних збитків останній.
Позовні вимоги в частині стягнення з відповідача на користь позивачів суми завданої матеріальної шкоди є обґрунтованими та підтверджені відповідними належними та допустимими доказами, а тому підлягають задоволенню.
Як роз'яснив Пленум Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в п. 45 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року (із змінами і доповненнями від 25.09.2010 року) «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» Після закінчення розгляду справи витрати, пов'язані з проведенням судової експертизи, підлягають розподілу судом на загальних підставах, визначених статтею 88 ЦПК.
Згідно до ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
Позивачем було сплачено 3500 грн. за проведення судової будівельно-технічної експертизи, що підтверджується актом № 888-01-18 від 10.09.2017 року судовому будівельно-технічному експерту ОСОБА_5
Враховуючи викладене вище, відповідно до положень ч. 1 ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачів підлягає стягненню судові витрати, а саме сплачений судовий збір в розмірі 1102,40 грн. та витрати, пов'язані з проведенням експертизи в розмірі 3500 грн.
Керуючись ст.ст. 10, 11, 57, 60, 88, 209, 212, 214-215, 224-226 ЦПК України, на підставі ст.ст. 1166, 1192 ЦК України, суд,
Стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь ОСОБА_251 817 грн. матеріальної шкоди.
Стягнути з Житлово-експлуатаційної контори № 1 Суворовського району на користь ОСОБА_1 та ОСОБА_2 сплачений судовий збір в розмірі 1102,40 грн. , а також 3500 грн. - витрати, понесені за проведення судової експертизи.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Херсонської області через Херсонський міський суд Херсонської області позивачами шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення суду, а відповідачем шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня отримання копії рішення суду.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.
Суддя В.В. Прохоренко