Справа № 522/2255/17
У Х В А Л А

30 листопада 2017 року Суддя Приморського районного суду міста Одеси Чернявська Л.М., розглянув матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування. Ціна позову не зазначена. Судовий збір не сплачений.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме:

-позов не підписаний;

-не вказана ціна позову;

-не наведено та не надано доказів для підтвердження позовних вимог;

- не наданий документ, який підтверджує сплату судового збору.

Вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», а саме: у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог майнового та немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу окремо.

п. 1.2 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачена сплата судового збору за звернення до суду фізичної особи з немайновими вимогами ставиться в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Станом на 01 січня 2017 року сума судового збору становить в розмірі 640 гривень.

п. 9 ч.1 ст. 80 ЦПК України встановлено, що у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, ціна позову встановлюється дійсною вартістю нерухомого майна.

В позовній заяві не зазначена ціна позову, а також необхідно зазначити ринкову вартість обєкту, для визначення ставки судового збору.

Відповідно до Закону України Про судовий збір судовий збір за звернення до суду фізичної особи з позовною заявою майнового характеру ставиться 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн).

Так, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Залишення позовної заяви без руху, регулюється статтею 121 Цивільного процесуального кодексу України.

Отже, недотримання перелічених вимог при поданні позовної заяви призводить до настання юридичного факту, який закріплюється в ухвалі про залишення заяви без руху.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1. ст. 6 Конвенції про захист прав людини ї основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду, кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності в порядку спадкування залишити без руху.

Сповістити позивача про необхідність усунути вищевказані недоліки в строк не більше 5-ти днів з дня отримання копії ухвали суду.

Розяснити, що інакше позовна заява вважатися не поданою і буде повернена.

Суддя Л. М. Чернявська

"30" листопада 2017 р.