Справа № 724/71/17
Провадження № 2/724/254/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

10 лютого 2017 року суддя Хотинського районного суду Чернівецької області Гураль Л.Л. ознайомившись з матеріалами цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на ? частку у спільному майні подружжя та стягнення різниці у вартості майна,-

В С Т А Н О В И В:

19 січня 2017 року на адресу Хотинського районного суду Чернівецької області надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на ? частку у спільному майні подружжя та стягнення різниці у вартості майна.

Одночасно позивачем було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання даного позову до суду посилаючись на скрутний фінансовий стан.

Дослідивши подане клопотання, суд приходить висновку, що в задоволенні останнього слід відмовити з наступних підстав.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для звільнення, відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, і особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Згідно пункту 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, № 10 Відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

До основних засад судочинства, задекларованих в ч.3 ст.129 Конституції України, належить п.2 про рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Із вказаного випливає, що дана дія (звільнення від сплати судового збору) є правом суду і застосовується у виключних випадках за наявності лише вагомих для цього підстав.

Не є безумовною підставою для звільнення від сплати судового збору доводи позивача про те, що на її утриманні перебуває четверо дітей, оскільки на момент звернення з даним позовом до суду позивач та відповідач перебувають у шлюбних відносинах, а їхня сімя віднесена до багатодітних сімей. Будь-яких доказів на підтвердження того, що батько не приймає участі в утриманні дітей суду не надано.

Отримання позивачем доходу в розмірі 2345,00 грн. на місяць не може бути підставою виключно для звільнення від сплати судового збору. Крім того, в позовній заяві позивачка стверджує, що у її з відповідачем власності перебуває рухоме і нерухоме майно, а тому доводи про скрутне матеріальне становище є передчасними.

За таких обставин, клопотання про відстрочення сплати судового збору задоволенню не підлягає.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір" від 08.07.2011 р. № 3674-VI (далі - Закон № 3674-VI, в редакції чинній на дату звернення позивача з позовом до суду).

Статтею 4 Закону № 3674-VI визначено розміри ставок судового збору. Так, за подання до суду фізичною особою позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб

В порушення вищезазначених вимог, позивачем не подано до позовної заяви документів, що підтверджують сплату судового збору у визначеному законом порядку та розмірі.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст.82, 119, 121 ЦПК України,ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суддя,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання майна спільним майном подружжя, визнання права власності на ? частку у спільному майні подружжя та стягнення різниці у вартості майна - залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Копію ухвали невідкладно направити позивачу.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.Л.Гураль