Справа № 214/2656/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 листопада 2017 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Прасолова В.М.

при секретарі - Джемерчук О.В.

за участю позивача - ОСОБА_1

за участю представника позивача - ОСОБА_2

за участю представника відповідача - ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду у м. Кривому Розі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення заборгованості, суд,-

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла заява відповідача та його представника про відвід головуючому судді Прасолову В.М.

В обґрунтування заяви зазначено наступне. Реалізуючи визначене процесуальним законом право на відвід, ним представником відповідача, заявляється відвід головуючому судді складу суду Прасолову В.М. на підставі п.2 та п.4 ч. 1 ст.20 ЦПК України - як упередженому, особисто зацікавленому у розгляді справи, необ'єктивному та нетактовному судді. За ч.1 ст.20 ЦПК України суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; якщо є інші обставини, які викликають сумнів в об'єктивності та неупередженості судді. Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, зокрема справи Білуха проти України № 33949/02 від 09.11.2006 року, наявність безсторонності відповідно до п.1 ст.6 повинна визначатися за суб'єктивними та об'єктивними критеріями. За суб'єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі, де критерієм суб'єктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. За об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності, де суб'єктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях судді перед початком чи під час судового розгляду справи. Вказує, що по справі проведені судові засідання 15 вересня 2017 року, 10 жовтня 2017 року та 3 листопада 2017 року, в процесі і під час яких головуючим суддею Прасоловим В.М., у визначені суб'єктивних та об'єктивних критеріїв безсторонності, відкрито заявлено та нав'язано сторонам процесу особисті переконання на розгляд і вирішення цивільної справи за позовом ОСОБА_1 в межах оголошених переконань. Вказує, що головуючим діями, поведінкою, висловлюваннями та рішеннями допущено завідому упередженість й необ'єктивність та вчинено незаконні дії в ігноруванні процесуальних прав відповідача ОСОБА_5, створенні перешкод для реалізації його процесуальних прав та допущено нерівне ставлення до сторін і суттєво нетактовну поведінку. За ч.2 ст. 160 ЦПК України головуючий керує ходом судового засідання, забезпечує додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками цивільного процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовує судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення. Вказує, що суддею Прасоловим В.М. самопочатково визначено як критерій розгляду цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 про стягнення боргу кредитором спадкодавця не принципи змагальності та диспозитивності цивільного судочинства, а особисті переконання у будь-якому разі (незважаючи на якість, суть та межі заявлених позовних вимог) розгляду цивільної справи задля збереження доброї пам'яті померлого адвоката ОСОБА_5, з яким головуючий особисто був знайомий і підтримував близькі дружні відносини, в частині неможливості залишення за померлим будь-яких боргів, створених ним за життя, з боку його нащадків. Особисто визнавши неправильність поданого позивачем ОСОБА_1 позову, його невідповідність нормам матеріального й процесуального права, головуючим суддею Прасоловим В.М. заявлено про необхідність мирного вирішення цивільної справи між сторонами правового конфлікту за позовом ОСОБА_1 виключно шляхом знаходження компромісного розміру виплат з боку відповідача ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 за прижиттєві борги померлого батька адвоката ОСОБА_5 відповідно до позову ОСОБА_1. Відкрито й прилюдно оголошені під час судового розгляду справи та нав'язані сторонам правового конфлікту особисті переконання та поведінка судді Прасолова В.М. не містять альтернативи факту наявності прижиттєвих боргів адвоката ОСОБА_5 перед ОСОБА_1 в межах позову ОСОБА_1 Вказує, що не здійснюючи дії з підготовки справи до судового розгляду, не зобов'язуючи позивача ОСОБА_1 довести обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, з наданням доказів, не попереджуючи його про наслідки вчинення або невчинення процесуальних дій, у тому числі з уточнення позовних вимог, та не ставлячи питання на обговорення сторін за відповідних клопотань, головуючим суддею Прасоловим В.М. визначено неминучість витребування спадкової справи після смерті спадкодавця ОСОБА_5 та тривалий, тяжкий і неприємний розгляд цивільної справи як альтернатива відмови сторони відповідача ОСОБА_4 розрахуватися з позивачем ОСОБА_1 за прижиттєві борги померлого адвоката ОСОБА_5, в добровільному компромісному порядку. Вказує, що суддею Прасоловим В.М. нетактовно і різко зупинено пояснення представника відповідача ОСОБА_4 в частині висвітлення безпідставності позовних вимог, наявності взаємовиключних протиріч між підставами та предметом позову ОСОБА_1 та необхідності з боку позивача ОСОБА_1 довести належність і допустимість доданих до позову доказів, з роз'ясненням їх значення та можливості фактичного розуміння, де суддею розцінено такі пояснення адвоката ОСОБА_3 недоречними і передчасними, як промова в стадії дебатів. Вказує, що головуючим виключно за власною ініціативою витребувано та долучено до матеріалів справи записи ОСОБА_3 для надання усних пояснень суду по суті позовних вимог ОСОБА_1 як письмові заперечення відповідача ОСОБА_4 проти позову ОСОБА_1, з відкладенням слухання справи на інший день задля можливості ознайомлення сторони позивача ОСОБА_1 з письмовими запереченнями відповідача. На підставі долучених до матеріалів справи підручних записів ОСОБА_3 суддею Прасоловим В.М. задоволене (як відповідь на заперечення відповідача) необґрунтоване усне клопотання представника позивача ОСОБА_1 ОСОБА_6 про витребування спадкової справи після смерті ОСОБА_5, де нотаріальну контору, як відкривача спадкової справи та виконавця судової ухвали про витребування доказів, визначено головуючим суддею Прасоловим В.М. (Перша державна нотаріальна контора міста ОСОБА_7) замість заявника клопотання ОСОБА_6, особисто. Ні позивач, а ні його представник назвати суду нотаріуса, до якого за позовом ОСОБА_1 одноосібно звернувся спадкоємець першої черги відповідач ОСОБА_4 для прийняття спадщини після смерті спадкодавця ОСОБА_5 не змогли. Вимогу представника відповідача зобов'язати сторону позивача ОСОБА_1Я обґрунтувати заявлене клопотання про витребування спадкової справи - головуючим суддею Прасоловим В.М. ігноровано. Вказує, що позиція сторони відповідача проти позову є незмінною і послідовною - позовні вимоги безпідставні, ОСОБА_1 втрачено право вимоги як кредитором спадкодавця, а ОСОБА_4 не є належним відповідачем у стягненні боргу за договором позики. Ніякі (навіть компромісні) виплати на користь ОСОБА_1 боргів померлого адвоката ОСОБА_5 (при їх наявності чи відсутності) з метою збереження доброї пам'яті померлого та взагалі, - є неприйнятними для сторони відповідача ОСОБА_4 - самопочатково. Вимога сторони відповідача до суду - це розгляд цивільної справи за позовом ОСОБА_1 у відповідності до принципів диспозитивності й змагальності цивільного судочинства. Ніякі (навіть з добрих намірів) особисті переконання головуючого судді Прасолова В.М. та нав'язування їх сторонам правового конфлікту за позовом ОСОБА_1, - є неприйнятними для сторони відповідача ОСОБА_4 - самопочатково. Вказує, що будь-яке визначення стороною відповідача вищеозначеної позиції та вимог, різко й в нетактовній формі переривається головуючим суддею Прасоловим В.М., повернення розгляду даної цивільної справи в законне русло за дій і поведінки судді Прасолова В.М. в судовому засіданні - є неможливим. Вказує, що суддя Прасолов В.М. став здійснюватися збір доказів в обґрунтування цивільного позову ОСОБА_1 замість позивача ОСОБА_1 Зазначає, що за ч.1 ст.169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі: якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення. Стороною відповідача ОСОБА_4 не заперечується право суду на застосування п.4 ч.1 ст.169 ЦПК України у відношенні до відповідача ОСОБА_4, але це застосування повинно відбуватися у відповідності до вимог цивільного процесуального закону. Для того, щоб суд мав підстави визнати явку сторони обов'язковою, про це зацікавлена особа повинна заявити клопотання. Після надходження до суду відповіді від державного нотаріуса Першої криворізької державної нотаріальної контори про відсутність факту звернення ОСОБА_4 із заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_5 та спадкової справи, головуючим суддею Прасоловим В.М. постановлено обов'язкову явку відповідача ОСОБА_4 до суду для надання особистих пояснень,- за власної ініціативи - при відсутності будь-яких клопотань з боку сторони позивача ОСОБА_1 взагалі. Суддею Прасоловим В.М. висловлено, і відкрито нав'язано учасникам процесу необхідність обов'язкової явки відповідача ОСОБА_4 до суду для надання особистих пояснень через неможливість представника відповісти на питання суду та сторони позивача ОСОБА_1 - без визначення переліку цих питань та отримання пояснень від представника відповідача ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 взагалі та щодо оголошеного в судовому засіданні доказу листа Першої криворізької державної нотаріальної контори зокрема. Відповідні заперечення представника відповідача ОСОБА_4 адвоката ОСОБА_3 на такі дії головуючого судді Прасолова В.М. головуючим суддею грубо і в нетактовній формі перервано. Вказує, що поведінка, дії, висловлювання, переконання, висновки та рішення головуючого судді Прасолова В.М. під час розгляду даної цивільної справи завідомо неправосудними. Вказує, що у випадку, коли дійсно суддя Прасолов В.М. перебував з померлим адвокатом ОСОБА_5 в ближніх, дружніх відносинах, які і після смерті останнього не втрачено у площині збереження доброго, на переконання головуючого, імені адвоката ОСОБА_5 щодо унеможливлення залишення прижиттєвих боргів перед відповідачем ОСОБА_1, - виникає конфлікт інтересів і суддя Прасолов В.М. не може брати участі в розгляді даної цивільної справи.

Представник відповідача підтримав клопотання про відвід. Про те, що головуючий є другом померлого ОСОБА_5, суддя заявив під час слухання справи.

Позивач заяву про відвід не підтримав та пояснив, що ОСОБА_5 ніколи не казав, що суддя Прасолов В.М. є його другом. Під час розгляду справи головуючий не казав, що є, начебто, другом померлого, суддя казав, що ОСОБА_5 заслуговує на повагу. Вважає, що суддя правильно пропонував вирішити справу мирним шляхом.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява про відвід не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Доводи заяви про відвід, а саме, що суддя Прасолов В.М. є другом померлого ОСОБА_5, з позовом до спадкоємця якого звернувся ОСОБА_1, є непослідовними. Так, на початку заяви ця обставина висловлена в стверджувальній формі, а наприкінці заяви, як припущення. Насправді у близьких та дружніх стосунках головуючий з ОСОБА_5 не перебував, але значний період час був з ним знайомий в силу службових обов'язків та ставився з повагою до ОСОБА_5 Тому цей довід є необґрунтованим.

Твердження про те, що головуючий особисто визнавав неправильність поданого позивачем ОСОБА_1 позову, є необґрунтованим.

Твердження про те, що головуючи не здійснив дії з підготовки справи до судового розгляду, є необґрунтованим. Так, головуючим 7 червня 2017 року виносилася ухвала про залишення позову без руху.

Твердження про те, що головуючий не зобов'язав позивача довести обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, з наданням доказів, не попередив позивача про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій, у тому числі з уточнення позовних вимог, є необґрунтованими, оскільки розгляд справи продовжується, у головуючого є можливість, при необхідності виконати ці дії.

Твердження про те, що головуючий не ставить питання на обговорення сторін за відповідних клопотань є необґрунтованим, так як клопотання в судовому засіданні обговорюються.

Твердження про те, що умовою визнання судом визнання явки сторони обов'язковою, є клопотання сторони, суперечить вимогам ЦПК України.

Твердження про те, що головуючим виключно за власною ініціативою витребувано та долучено до матеріалів справи записи ОСОБА_3 для надання усних пояснень суду по суті позовних вимог ОСОБА_1 як письмові заперечення відповідача ОСОБА_4 проти позову ОСОБА_1, є необґрунтованим, оскільки представник відповідача не заперечував проти долучення цих записів. За своїм змістом ці записи є запереченнями, підписані представником відповідача.

Твердження про те, що головуючий проігнорував клопотання представника відповідача щодо зобов'язання сторону позивача ОСОБА_1Я обґрунтувати заявлене клопотання про витребування спадкової справи, не може бути підставою для відводу, оскільки клопотання було цілком обґрунтованим і не підлягало додатковому обґрунтуванню.

Під час розгляду справи головуючий, діючи відповідно до вимог ст. 160 ЦПК України, вживав заходи з керування ходом судового засідання, забезпечення додержання послідовності і порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками цивільного процесу їх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, намагається спрямувати судовий розгляд на забезпечення повного, всебічного та об'єктивного з'ясування обставин справи, усуваючи із судового розгляду все, що не має істотного значення.

Зокрема, зважаючи на характер позовних вимог, на характер заперечень проти позову, головуючий, діючи відповідно до вимог ст.173 ЦПК України та ст.160 ЦПК України, роз'яснив, що сторони мають можливість вирішити справу шляхом укладення мирової угоди або іншим мирним шляхом. Вказана пропозиція не суперечить інтересам сторін, в разі якщо вони знайдуть можливість укласти мирову угоду.

Твердження про те, що головуючим створені перешкоди для реалізації процесуальних прав відповідача, є необґрунтованими, оскільки головуючий надає можливість стороні відповідача висловлювати пояснення, надає можливість знайомитися з матеріалами справи.

Твердження про те, що головуючий в нетактовній формі перериває представника відповідача, є необґрунтованим, оскільки головуючий не допускав нетактовну поведінку.

Таким чином, будь яких об'єктивних підстав для відводу, які передбачені ч. ч. 1-4 ст. 20 ЦПК України, у судовому засіданні не встановлено.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 20, 24,209-210 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви про відвід судді Прасолова В.М. від участі у розгляді даної цивільної справи - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддя В.М.Прасолов