У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" листопада 2017 р. Богунський районний суд м. Житомира у складі:

головуючого судді Гумен Н.В.,

при секретарі Скришевській О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Богунського районного суду міста Житомира матеріали зустрічного позову ОСОБА_1 по справі за позовом Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради до ОСОБА_1, треті особи - Приватне підприємство "КВЖРЕП - 8", Департамент реєстрації Житомирської міської ради про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття приміщення, -

ВСТАНОВИВ :

В провадженні Богунського районного суду міста Житомира перебуває цивільна справа за позовом Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради до ОСОБА_1, треті особи - Приватне підприємство "КВЖРЕП - 8", Департамент реєстрації Житомирської міської ради про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття приміщення.

07.11.2017 року ОСОБА_1 направила на адресу суду зустрічну позовну заяву, відповідно до якої просила Житомирську міську раду компенсувати її матеріальну та моральну шкоду в розмірі 5000,00 грн.

В судовому засіданні відповідачка по первісному позову просила прийняти зустрічну позовну заяву до провадження.

Представник позивача в судовому засіданні просила відмовити у прийнятті зустрічного позову, оскільки він не відповідає вимогам ЦПК України.

Заслухавши пояснення сторін по справі, вивчивши матеріали поданої зустрічної позовної заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам цивільного процесуального законодавства України.

Відповідно ч.1 та ч.2 ст.123 Цивільного процесуального кодексу України відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті. Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зарахуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключати повністю або частково задоволення первісного позову.

Відповідно до частини першої ст.124 Цивільного процесуального кодексу України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 119 ЦПК України позовна заява подається в письмовій формі позовна заява повинна містити , серед іншого, ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Проте всупереч даної норми, позивач за зустрічним позовом не вказала найменування позивача і відповідача їх місце перебування або місцезнаходження, ціну позову щодо вимог майнового та немайнового характеру, виклад обставин, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, позивачка не надала жодного доказу, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, а також перелік цих документів.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 60 Цивільного процесуального кодексу України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Позивачем у поданій заяві заявлено дві вимоги, а саме майнова вимога стягнення матеріальної шкоди, та немайнова стягнення моральної шкоди.

Відповідно по п. 1 ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового і немайнового характеру.

Відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000,00 грн.), немайнового характеру 640,00 грн.

Звертаючись із позовною заявою до суду, позивачем не надано доказів про сплату судового збору чи доказів про звільнення від сплати судового збору у випадках, визначених у статті 5 Закону України «Про судовий збір».

Верховний Суд України у Постанові Пленуму № 4 від 31.03.1995 року вказав, що під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема: у приниженні честі, гідності, престижу або ділової репутації, моральних переживаннях у зв'язку з ушкодженням здоров'я, у порушенні права власності (в тому числі інтелектуальної), прав, наданих споживачам, інших цивільних прав, у зв'язку з незаконним перебуванням під слідством і судом, у порушенні нормальних життєвих зв'язків через неможливість продовження активного громадського життя, порушенні стосунків з оточуючими людьми, при настанні інших негативних наслідків.

Відповідно до ст. 119 ЦПК у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Позивачем до позову не долучено доказів заподіяння моральної шкоди та в якому розмірі.

Відповідно до ст.7 ЦПК України мова цивільного судочинства визначається статтею 14 Закону України "Про засади державної мовної політики".

Відповідно до ч. 3 Закону України "Про засади державної мовної політики" сторони, які беруть участь у справі, подають до суду письмові процесуальні документи і докази, викладені державною мовою.

Однак всупереч вказаних норм, позивачка виклала зустрічну позовну заяву не державною мовою.

Відповідно до ч.1 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Однак, позивачка не надала копії зустрічної позовної заяви відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Як роз'яснено у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статі 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статі 119 ЦПК України), не буде поданий у строк, установлений судом, визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК України) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статі 207 ЦПК України).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 по справі за позовом Територіальної громади м. Житомира в особі Житомирської міської ради до ОСОБА_1, треті особи - Приватне підприємство "КВЖРЕП - 8", Департамент реєстрації Житомирської міської ради про відшкодування майнової шкоди внаслідок залиття приміщення залишити без руху.

Встановити позивачу строк для усунення недоліків, що не перевищує пяти днів з моменту отримання копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк зустрічну позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя