Справа № 500/6625/17
Провадження № 2/500/3523/17
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

29 листопада 2017 року м. Ізмаїл

Суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Грубіян Л.І., розглянувши в місті Ізмаїлі Одеської області цивільний позов товариства з обмеженою відповідальністю «Злагода» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28 Микитічни, ОСОБА_29, ОСОБА_30, ОСОБА_31, ОСОБА_32, ОСОБА_33, ОСОБА_34, ОСОБА_35, ОСОБА_24, ОСОБА_36 (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» про визнання недійсними договорів оренди земельних ділянок та стягнення збитків,

встановив:

27 листопада 2017 року до Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області надійшов зазначений позов, в якому позивач просить визнати недійсними договори оренди земельних ділянок, укладених відповідачем ОСОБА_36 (фермерським) господарством «Ніколенко Ігор Степанович» з кожним з інших відповідачів в кількості тридцять шість осіб, а також стягнути солідарно з відповідачів 3 536 000 грн., з яких: понесені збитки у розмірі 2 333 660 грн. та недоотриманий дохід в розмірі 1 202 340 грн.

Відповідно до вимог п. п. 3, 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зміст позовних вимог, а також виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги.

Так, у позовній заяві зміст однієї з позовних вимог зазначений як «Стягнути солідарно з Відповідачів на користь ТОВ «Злагода» 3 536 000,00 грн. з них: понесені збитки у розмірі 2 333 660 грн. та недоотриманий дохід в розмірі 1 202 340 грн.».

Визначати зміст позовних вимог це право, яке належить виключно позивачу, разом з тим, всупереч вимог п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивачем у позовній заяві не викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу про стягнення збитків з усіх відповідачів саме в солідарному порядку.

Відповідно до ч. 4 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Позивачем у розглядуваній справі предявлено позов про визнання недійсними тридцяти семи договорів оренди земельних ділянок та стягнення збитків до відповідачів в кількості тридцяти семи осіб, що з формальними ознаками відповідає положенням ч. 1 ст. 32 ЦПК України, згідно яким позов може бути пред'явлений спільно кількома позивачами або до кількох відповідачів.

Частина ж 2 ст. 32 ЦПК України містить вимоги, згідно яким участь у справі кількох позивачів і (або) відповідачів (процесуальна співучасть) допускається, якщо: 1) предметом спору є спільні права чи обов'язки кількох позивачів або відповідачів; 2) права і обов'язки кількох позивачів чи відповідачів виникли з однієї підстави; 3) предметом спору є однорідні права і обов'язки.

Однак з обставин, якими позивач обґрунтовує позовні вимоги, викладених у позовній заяві, вбачається, що предметом позовної вимоги до кожного з відповідачів є різні договори оренди різних земельних ділянок, укладених різними відповідачами, у зв'язку з чим у даній справі відсутня спільність предмету позову, тобто предметом спору є різні права та обов'язки відповідачів, які виникли з різних підстав (різних договорів), і предметом спору є хоча і зовні схожі, однак не однорідні права і обов'язки, що у відповідності до вимог ч. 2 ст. 32 ЦПК України виключає процесуальну співучасть відповідачів.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, однак позивачем ТОВ «Злагода» до позовної заяви не доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Одночасно з поданням позовної заяви, позивачем до суду подана заява про відстрочення сплати судового збору у розмірі 53 040 грн. до моменту винесення судом рішення, в якій позивач посилається на неможливість сплати зазначеної суми станом на момент подання позову у зв'язку з численними протиправними діями інших осіб. На підтвердження наведених обставин позивачем додані копії численних звернень позивача до правоохоронних органів про вчинення відносно ТОВ «Злагода» кримінальних правопорушень, які були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань, а також тексти відповідних статей у засобах масової інформації.

Вирішуючи питання про відстрочення сплати позивачем судового збору суд керується вимогами ч. 1 ст. 82 ЦПК України, згідно яким суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

З наведених вимог ч. 1 ст. 82 ЦПК України випливає, що підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору може бути врахування судом майнового стану сторони. Позивачем же не надано суду достатніх доказів, які свідчили би про дійсний майновий стан позивача.

Згідно зі ст.8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 145 ГК України, майновий стан суб'єкта господарювання визначається сукупністю належних йому майнових прав та майнових зобов'язань, що відображається у бухгалтерському обліку його господарської діяльності відповідно до вимог закону.

Згідно даним довідки про витрати на площі 170 га ТОВ «Злагода» на 01.10.2017 р., доданої до позовної заяви, в графі «всього» міститься цифра 2 333 660, також міститься зазначення про розрахунок недоотриманого прибутку в сумі 1 202 340 грн., однак без документів про загальну площу земель, які обробляються підприємством, кількість і вартість належного позивачу майна, в тому числі про розмір наявних у нього грошових коштів, вичерпних відомостей про розміри доходів і витрат підприємства суд позбавлений можливості зробити будь-які висновки про майновий стан позивача та його спроможність сплатити судовий збір у визначеному законом розмірі, а тому позбавлений можливості застосувати положення ч. 1 ст. 82 ЦПК України та відстрочити сплату позивачем судового збору.

Наведені висновки суду повністю відповідають правовій позиції Пленуму Верховного суду України, викладеній у п. 29 його постанови від 17.10.2014 р. № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», згідно якій відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Наведені висновки не суперечать практиці Європейського суду з прав людини (далі Суд), зокрема рішенню у справі «Креуз проти Польщі» від 19.06.2001 р., оскільки висновок про надмірність збору був зроблений Судом шляхом порівняння розміру судового збору та майнового стану позивача, зокрема розміром отриманих ним прибутків. Однак, як було наведено вище, суд позбавлений можливості здійснити таке порівняння без надання позивачем вичерпних відомостей про свій майновий стан.

Частиною першою ст. 121 ЦПК України встановлено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи, що судом не встановлено підстав для відстрочення сплати позивачем судового збору, позивачу необхідно сплатити судовий збір в розмірі, передбаченому Законом України «Про судовий збір».

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір - збір, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду, за видачу судами документів, а також у разі ухвалення окремих судових рішень, передбачених цим Законом. Судовий збір включається до складу судових витрат.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Тому позивачем за умови зазначення у позові позовної вимоги на суму 3 536 000 грн., має бути сплачений судовий збір в розмірі, передбаченому п./п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що складає 53 040 грн.

Також враховуючи, що у позовній заяві обєднано тридцять сім вимог немайнового характеру про визнання недійсними тридцяти семи договорів, то в силу вимог наведеної ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» судовий збір підлягає сплаті за кожну вимогу немайнового характеру в розмірі, передбаченому п./п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня 2017 року, що складає 1 600 грн. за кожну вимогу, а за умови залишення позивачем 37 вимог немайнового характеру 59 200 грн. (1 600 грн. * 37 грн.)

Таким чином, позивачу ТОВ «Злагода» необхідно оплатити судовий збір за вимогою майнового характеру та за кожною вимогою немайнового характеру.

Судовий збір має бути сплачений з дотриманням таких реквізитів: Отримувач коштів: УДКСУ в Ізмаїльському районі, м. Ізмаїл; Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 37977316; Банк отримувача: ГУДКСУ в Одеській області; Код банку отримувача (МФО): 828011; Рахунок отримувача: 0014; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області (назва суду, де розглядається справа).

Тому зазначена позовна заява у відповідності до ч. 1 ст. 121 ЦПК України підлягає залишенню без руху, у зв'язку із несплатою позивачем судового збору.

Суд також вважає за необхідне попередити позивача ТОВ «Злагода», що у разі не усунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, позовна заява у відповідності до ч. 2 ст.121 ЦПК України буде визнана неподаною та повернута.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя

ухвалив:

У задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ТОВ «Злагода» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_18, ОСОБА_19, ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26, ОСОБА_27, ОСОБА_28 Микитічни, ОСОБА_29, ОСОБА_30, ОСОБА_31, ОСОБА_32, ОСОБА_33, ОСОБА_34, ОСОБА_35, ОСОБА_24, ОСОБА_36 (фермерського) господарства «Ніколенко Ігор Степанович» про визнання недійсними договорів оренди земельних ділянок та стягнення збитків, - залишити без руху.

Повідомити ТОВ «Злагода» про необхідність виправити недоліки позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_37