Провадження № 2/645/2166/17
Справа № 645/3850/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

27 листопада 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого - судді Бабкової Т.В.,

при секретарі судових засідань - Кривеженко М.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ :

Позивач ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб з відповідачем ОСОБА_2, який зареєстрований 13.10.2012 року Фрунзенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 358. Від шлюбу мають неповнолітню дитину - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначав, що подружнє життя не склалося через відсутність взаєморозуміння та спільні погляди на життя, внаслідок чого почали виникати сварки та призвело до втрати почуття любові та поваги один до одного. Шлюбно-сімейні відносини припинені з липня 2017 року, з цього часу проживають окремо, спільне господарство не ведуть. Майнового спору не мають.

Позивач ОСОБА_3 надав заяву про слухання справи його його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явилася, про час та місце слухання справи була повідомлена своєчасно та належним чином, причини неявки суду не повідомила, заперечень проти позову або заяви про розгляд справи без її участі не надала. Згідно ч.3 ст.27 ЦПК України відповідач зобов'язаний добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки, що відповідно до принципу юридичної визначеності, як складової частини конституційного принципу верховенства права, зобов'язує відповідача самостійно цікавитися перебігом розгляду судом пред'явленого до нього позову. Тривала відсутність такого інтересу з боку відповідача свідчить про її небажання захищати свої процесуальні права.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважає можливим вирішити справу на підставі наявних у ній матеріалів та ухвалити заочне рішення, проти чого не заперечує позивач, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

У зв'язку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом не здійснювалося.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

Сторони перебувають у шлюбі, який був зареєстрований 13.10.2012 року Фрунзенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 358 (свідоцтво про шлюб серії НОМЕР_1).

Від шлюбу мають неповнолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1(свідоцтво про народження серії НОМЕР_2, видане 12.02.2013 року Фрунзенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 125).

Судом встановлено, що сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки з липня 2017 року, не ведуть спільне господарство. Між ними відсутнє взаєморозуміння та різні погляди на життя. На підставі цього між ними виникають конфлікти та непорозуміння, які призвели до відчуження один від одного.

Відповідно зі ст.112 Сімейного Кодексу України - суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право залишити його після розірвання шлюбу.

З врахуванням наведеного, приймаючи до уваги, що сторони дійшли до остаточного висновку про припинення сімейних відносин, на примирення не згодні, суд вважає необхідним шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 розірвати, так як подальше сумісне життя подружжя і збереження сім'ї за неможливе.

Згідно квитанції № 1 від 05.09.2017 року позивачем при пред'явленні позову до суду був сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Питання про розподіл судових витрат суд вирішує відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України. З відповідача на користь позивача підлягають стягненню документально підтверджені витрати по оплаті судового збору.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110- 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 11, 88, 197, 224-226 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 13.10.2012 року Фрунзенським відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 358 - розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище ОСОБА_2 залишити без змін - «ОСОБА_2».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп.

Відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може бути подана письмова заява про перегляд заочного рішення, відповідно до вимог ст. 229 ЦПК України.

Заочне рішення може бути оскаржене іншими особами, які брали участь у розгляді справи до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Іншими особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: