Справа № 308/6619/17
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

04.08.2017 місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1, в інтересах якого діє представник за дорученням адвокат ОСОБА_2 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатської області ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1, в інтересах якого діє представник за дорученням адвокат ОСОБА_2 звернувся в суд з позовною заявою до виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатської області ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності.

Ухвалою суду від 17.07.2017 року вказана заява залишена без руху, так як не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно зі ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції Закону від 01.01.2017 року), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до абзацу 4 ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 01.01.2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600,00 грн.

Таким чином, в даному випадку позивачу слід сплатити судовий збір та додати до позовної заяви оригінал документу, що підтверджує його сплату за вимогу немайнового характеру за ставкою, визначеною ст. 4 Закону України «Про судовий збір», а саме в сумі 640,00 грн.

Як вбачаться із змісту позовної заяви позивач звернувся до суду з позовом про визначення часток у спільній сумісній власності житловому приміщенні, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. А. Корольова, 9/40.

При цьому, у позовній заяві представник за дорученням просить звільнити позивача від сплати судового збору, керуючись ч. 13 ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

Однак, позивач не може бути звільненим від сплати судового збору з підстав того, що він є учасником бойових дій, оскільки відповідно п. 13 ч. 1 ст. 5 Закону від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються учасники бойових дій, Герої України у справах, повязаних з порушенням їхніх прав.

Вказане положення застосовується у справах, повязаних з порушенням прав осіб, що стосуються їх статусу саме як учасників бойових дій та Героїв України, однак зі змісту позовної заяви не вбачається, що вирішення спору стосується порушення прав позивача, як учасника бойових дій, тому він не звільнений від сплати судового збору, в звязку з чим клопотання не підлягає задоволенню. У даному випадку не вбачається, що позовні вимоги позивача повязані із розглядом питань щодо його соціального захисту.

Інших підстав для звільнення від сплати судового збору не наведено.

Одночасно, звернуто увагу представника позивача на те, що у відповідності до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Разом з тим, згідно з вимогами п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування, в частині звернення.

Згідно з прохальною частиною позовної заяви позивач просить визначити частки у спільній сумісній власності житлового приміщення, що знаходиться за адресою: м. Ужгород, вул. А. Корольова, 9/40, яке на підставі свідоцтва про право власності належить позивачу та членам його сімї: дружині ОСОБА_4, яка померла 27.04.2016 року, дочці ОСОБА_5 та онучці ОСОБА_6 Проте у порушення вимог п. п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України у позовній заяві жодним чином не обґрунтовано оспорення, порушення або невизнання права позивача саме відповідачем виконавчим комітетом Ужгородської міської ради. Крім того, у позовній заяві не зазначено в якості сторін по справі співвласників нерухомого майна ОСОБА_5 та ОСОБА_6, хоча предмет позову стосується їх прав.

У розясненнях, наданих у п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», вказано, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину

Крім того, у порушення вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України до позовної заяви не додано копії всіх документів, що додаються до неї, а саме, в одному примірнику для однієї зі сторін.

Водночас звернуто увагу представника позивача на неправильне зазначення найменування третьої особи, яка згідно зі списком приватних нотаріусів на офіційному сайті Головного територіального управління юстиції в Закарпатській області вказана як приватний нотаріус Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_3

Копію ухвали надіслано позивачу рекомендованим листом з повідомленням та надано строк для виправлення недоліків позовної заяви протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

З рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення (штрихкодовий ідентифікатор 881) вбачається, що копію ухвали було вручено 24.07.2017 року особисто одержувачу, однак упродовж встановленого судом строку, а саме, протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали недоліки позовної заяви не усунуто.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та те, що заявником не усунуто недоліки позовної заяви, вважаю, що до даної позовної заяви слід застосувати правила ч. 2 ст. 121 ЦПК України та вважати її неподаною і повернути позивачу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1, в інтересах якого діє представник за дорученням адвокат ОСОБА_2 до виконавчого комітету Ужгородської міської ради, третя особа без самостійних вимог: приватний нотаріус Ужгородського міськрайонного управління юстиції в Закарпатської області ОСОБА_3 про визначення часток у спільній сумісній власності вважати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що відповідно до ч. 5 ст. 121 ЦПК України повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення позовної заяви.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_7