Справа № 214/5872/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

13 листопада 2017 року Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Євтушенка О.І.,

за участю: секретаря судового засідання Бєлікової О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Саксаганської районної у м. Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою 17.10.2017 року, уточнивши вимоги (а.с.17-19), в якій просила суд визначити їй додатковий строк тривалістю в 2 (два) місяці, достатній для подання заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2, померлої 09.08.2014 року, перебіг якого обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Предявлені вимоги мотивовано тим, що 09.08.2014 року померла мати позивача ОСОБА_2, якій за життя на праві приватної власності належало нерухоме майно, розташоване за адресою: вул. Космонавтів 28/50, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область. За життя ОСОБА_2 заповітів не складала, а тому вона є єдиною спадкоємицею в порядку спадкування за законом. Після смерті матері з метою реалізації своїх спадкових прав вона звернулась до нотаріальної контори, де їй повідомили про необхідність першочергового документального підтвердження наявності між нею та спадкодавицею родинних стосунків. Оскільки під час державної реєстрації шлюбу з ОСОБА_3 27.09.1980 року Уфимським міським відділом РАЦС Державного комітету Республіки Башкоростан по справам юстиції у м. Уфа вона змінила своє дошлюбне прізвище на «Корольова», однак документів не збереглось, вона вимушена було повторно затребувати такі документи, тривалість очікування яких позбавила її можливості своєчасно звернутись до суду. Крім того, як на поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини після смерті матері позивач вказувала на те, що вона з обєктивних причин не змогла подати заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, оскільки тяжко переживала смерть близької дня неї людини, крім того вважала, що в будь-який час зможе звернутися за оформленням спадщини за наявності документів в підтвердження родинних стосунків зі спадкодавицею.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, однак подала заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала, наполягала на їх задоволенні.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, згідно заяви просив справу розглянути за його відсутності, при вирішенні справи покладаючись на розсуд суду.

За даних обставин суд вважає за можливе справу розглянути за відсутності осіб, які не зявились, оскільки їх неявка не перешкоджає розгляду справи.

Суд, дослідивши вимоги позовної заяви, надавши оцінку письмовим доказам щодо їх належності, допустимості та достатності в сукупності, враховуючи позицію сторін по справі, вважає за необхідне позовні вимоги задовольнити з наступних підстав.

Судом встановлено, що 09.08.2014 року померла ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про її смерть серії 1-КИ № 582101від 11.08.2014 року та Витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про смерть (а.с.5,23, 44-45).

Згідно зі ст.ст.1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла, до інших осіб. Спадкування здійснюється за законом або заповітом.

Оскільки за життя ОСОБА_2 заповітів не складала, що слідує з інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 49565468 від 23.10.2017 року (а.с.38), тому спадкування належного їй за життя майна здійснюється в порядку спадкування за законом згідно черговості, визначеної ст.ст.1258-1266 ЦК України.

В силу ст.1261 ЦК України позивач ОСОБА_1 є спадкоємицею першої черги в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2, померлої 09.08.2014 року. Факт родинних відносин між ними як між донькою та матірю підтверджується свідоцтвом про народження серії ІІ-ЮН №468601 від 02.08.1962 року (а.с.8, зміна прізвища з «Осколкова» на «Корольова» під час державної реєстрації шлюбу, а.с.9-10).

Інших спадкоємців за законом, які б належали до першої черги спадкування за законом, в ході судового розгляду не встановлено.

Факт звернення ОСОБА_1 до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини та видачу свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті матері ОСОБА_2 підтверджується відповідною заявою спадкоємиці та відповіддю Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 07.11.2017 року № 540/02-14 (а.с.31, 32).

За зверненням ОСОБА_1 нотаріусом заведено спадкову справу №614/2017 після смерті ОСОБА_2, що підтверджується Інформаційною довідкою зі спадкового реєстру №49565343 від 23.10.2017 року (а.с.36,37).

Однак, постановою Приватного нотаріуса Криворізького міського нотаріального округу ОСОБА_4 від 30.10.2017 року (а.с.46) у видачі ОСОБА_1 свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_2 було відмовлено у звязку з ненаданням спадкоємицею документів, які б підтверджували факт прийняття нею спадщини в порядку спадкування за законом протягом визначеного ст.1270 ЦК України 6-місячного строку.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою. Як визначено ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Таким чином, строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, померлої 09.08.2014 року, почав відлік відповідно з дати її смерті 09.08.2014 року та закінчився 09.02.2015 року.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини в межах визначеного законом 6-місячного строку (ч.1 ст.1269 ЦК України).

Отже, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у 6-місячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

В ході судового розгляду справи також встановлено, що на момент смерті позивач не значилась зареєстрованою та не проживала разом зі спадкодавицею за адресою: вул. Космонавтів 28/50, м. Кривий Ріг, Дніпропетровська область, що не оспорювалось позивачем та підтверджується довідкою ОСББ «Восток-21» від 27.10.2017 року №76 (а.с.40).

Згідно з ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Так, в п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» визначено, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як слідує з правового висновку Верховного Суду України, викладеного в постановах у справах № 6-85цс12 від 26.09.2012 року та № 6-1486цс15 від 04.11.2015 року правила ч.3 ст.1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані у випадку одночасної наявності двох обовязкових умов: у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; ці обставини визнані судом поважними.

В силу ст.3 ЦПК України, Закону України «Про судоустрій та статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства та захисту права, повинен сприяти учасникам цивільних правовідносин, які звернулися до суду згідно ст.3 ЦПК за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів у реалізації ними цих прав, у тому числі спадкових.

Наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини, повязані з тим, що вона з обєктивних причин не змогла своєчасно подати заяву до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини, оскільки перебувала в пригніченому стані у звязку з втратою рідної їй людини, не мала документів в підтвердження її родинних відносин зі спадкодавицею, отримання яких із здійсненням запитів за кордон потребувало чималого часу, а отримавши сподівалась, що будучи єдиною спадкоємицею зможе в будь-який момент звернутися за оформленням спадщини, суд визнає поважними, тому на підставі ч. 3 ст. 1272 ЦК України приходить до висновку про можливість задоволення позовних вимог ОСОБА_1 із визначенням їй додаткового строку тривалістю в 2 (два) місяці, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті матері ОСОБА_2, померлої 09.08.2014 року, який слід обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Надання спадкоємцеві додаткового строку для прийняття спадщини, за відсутності спадкового спору стосовно прийняття спадкового майна, є підставою для оформлення за спадкоємцем спадкових прав у встановленому законом порядку.

Керуючись ст. ст. 6,10, 11, 60, 208, 209, 212-215, 294, 296 ЦПК України, суд,

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Саксаганської районної у м. Кривому Розі ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк тривалістю в 2 (два) місяці для подання нею заяви про прийняття спадщини в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_2, померлої 09 серпня 2014 року.

Додатковий строк тривалістю в 2 (два) місяці обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.

Суддя Євтушенко О.І.