Номер провадження 2/229/1402/2017
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2017 року Дружківський міський суд Донецької області

у складі:

головуючого судді Петрова Є.В.,

при секретарі Польської Д.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду м. Дружківка цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, звернулася до суду з позовом до відповідача ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, про розірвання шлюбу, мотивуючи свої вимоги тим, що спільне життя не склалось, погляди на спосіб подружнього життя та відносини у сімї діаметрально протилежні, що перешкоджає нормальному продовженню шлюбу, виникали сварки, що вкрай негативно впливало на психічний стан сина. Сімя практично розпалася, окреме проживання з відповідачем унеможливлює подальше збереження шлюбу. Позивачка вважає, що збереження юридичного шлюбу з відповідачем суперечить її особистим інтересам та інтересам неповнолітнього сина. Згода про утримання сина між сторонами досягнута, майнових спорів теж немає.

Від шлюбу подружжя має неповнолітнього сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3.

В судове засідання, позивачка не зявилася, проте надала заяву слухати позов без її участі, наполягає на позові, проти заочного рішення не заперечує (а.с. 11).

Відповідач в судове засідання не з'явився, проте надав заяву слухати справу без його участі, позов визнає у повному обсязі (а.с. 12).

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Оцінивши усі докази зібрані в справі у їх сукупності, виходячи з обставин, встановлених під час судового розгляду справи, враховуючи норми діючого законодавства, яким врегульовані встановлені судом правовідносини, суд дійшов до таких висновків.

Суд вважає, що між сторонами виникли правовідносини, що випливають із сімейного законодавства, повязані з розірванням шлюбу.

У відповідності до вимог ст. 24 СК України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається .

Відповідно до частини 3 статті 105 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу. За правилами, встановленими ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судом установлено, що сторони по справі зареєстрували шлюб 04 листопада 2000 року, свідоцтво про укладення шлюбу серії І-НО № 115814 від 04 листопада 2000 року, актовий запис № 1110 зроблено міським відділом реєстрації актів громадянського стану м. Макіївки Донецькій області /а.с. 9/.

Від шлюбу подружжя має неповнолітнього сина, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, свідоцтво про народження серії І-НО № 263022 від 26 вересня 2001 року, актовий запис № 398 зроблено відділом реєстрації актів громадянського стану Гірницького районного управління юстиції м. Макіївка Донецької області /а.с. 8/.

Діти перебувають на утриманні і вихованні позивачки. Питання з ким буде проживати син вирішено подружжям в досудовому порядку, суперечок щодо виховання немає.

На даний час подружжя мешкає окремо один від одного, спільного господарства не веде, стосунки не підтримують, шлюб не бажають зберегти, клопотань щодо строку для примирення не надходило.

Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, суд вважає встановленим, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сім'ї та поновлення шлюбних відносин неможливо, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі чоловіка, після розірвання шлюбу не будуть порушені особисті права сторін та дітей. Суд не вбачає за необхідне застосовувати строк для примирення між подружжям, оскільки його застосування не призведе до збереження сімї. Суд вважає не можливим примусити позивача або відповідача зберігати шлюб.

Враховуючи вищеназвані обставини, суд приходить до висновку, що шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 існує формально, а тому підлягає розірванню.

Неповнолітнього сина ОСОБА_3 суд вважає за необхідне залишити з матірю ОСОБА_1, бо питання про його місце проживання вирішено сторонами в добровільному порядку, суперечок між сторонами з цього приводу немає.

Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Позивачка по справі, надала суду клопотання про залишення прізвища «Гордєєва», з боку відповідача заперечень з цього питання не надходило Суд вважає за можливе залишити позивачці прізвище «Гордєєва».

На підставі вищенаведеного та керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 208, 209, 212-215,224-225, 294 ЦПК України, ч.2 ст.104, ст.ст. 110, 112, 113 СК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб укладений між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_6, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_7, який було зареєстровано 04 листопада 2000 року міським відділом державної реєстрації актів громадянського стану м. Макіївки Донецької області, актовий запис № 1110 (свідоцтво про шлюб серії І-НО № 115814).

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Гордєєва».

Визначити місце проживання неповнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 з її матірю ОСОБА_1.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. У разі подання апеляційної скарги, рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

На рішення може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Донецької області через Дружківський міський суд протягом десяти днів після оголошення рішення.

Суддя: Є. В. Петров