Справа № 494/166/17
Провадження № 2-п/494/12/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2017 року м. Березівка

Березівський районний суд Одеської області у складі:

головуючого судді Римаря І.А.,

за участю: секретаря Козубенко О.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Березівка Одеської області заяву представника ПАТ КБ «Приватбанк» про перегляд заочного рішення,-

В С Т А Н О В И В:

20 липня 2017 року до Березівського районного суду Одеської області надійшла заява від представника ПАТ КБ «Приватбанк» про перегляд заочного рішення по справі №494/166/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ КБ «Приватбанк» в особі Мукачівської філії, ОСОБА_3 про припинення права застави та скасування реєстраційного запису обтяження.

Представник заявника просить перглянути заочне рішення, мотивуючи свої вимоги тим, що рішення прийняте без його участі, також вважає, що відсутні правові підстави увалювати рішення у заочному порядку, оскільки відсутні докази про здійснення викликів відповідачів по справі. Окрім цього, заперечуючи проти вимог позивача, зазначив, що припинення зобовязання можливе лише за умови настання визначених ним умов, зокрема його належного виконання.. Представник заявника також зазначив, що обмеження зареєстровано у відповідному державному реєстрі, ведення якого передбачено законодавством, тому право власника вільно розпоряджатись нерухомим майном на може бути підставою для скасування чинного обмеження, що зареєстровано відповідно до вимог чинного законодавства. З огляду на вищевикладене, просив винести ухвалу, якою заочне рішення Березівського районного суду Одеської області від 04.07.2017 року по цивільній справі №494/166/17 - скасувати та призначити справу до розгляду у загальному порядку.

У судове засідання 27.07.2017 року представник заявника ПАТ КБ «Приватбанк» не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, про що свідчить телефонограма та витяг з журналу телефонограм (а.с.193-194)

Представник ОСОБА_3 у судовому засідання 27.07.2017 року заперечував проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення, також надав письмове заперечення в якому зазначив, що існують дві обставини для скасування заочного рішення суду, а саме: поважність причини неявки у судове засідання та наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи, але жодної з вказаних підстав представник заявника у заяві про перегляд заочного рішення не надав. Крім того, жодних доказів на обґрунтування ПАТ КБ «Приватбанк» щодо скасування заочного рішення не надано.

ОСОБА_3 та ОСОБА_2 у судове засідання 27.07.2017 року також не зявились, хоча належним чином викликались щодо розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Водночас, суд вважає зазначити, що статтею 230 ЦПК України передбачено: Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом пятнадцяти днів з дня її надходження.

Частиною першою статті 231 ЦПК України встановлено: Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Таким чином, розгляд вказаної заяви про перегляд заочного рішення проводився за відсутності представника ПАТ КБ «Приватбанк», ОСОБА_3 та ОСОБА_2

Вивчивши матеріали зазначеної вище цивільної справи, дослідивши мотиви викладені в заяві про перегляд заочного рішення, вислухавши пояснення представника ОСОБА_3, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до ч.2 ст. 228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Водночас, для вирішення питання щодо прийнятності наданих заявником обставин та визнання їх доказами в розумінні ч.1 ст.232 ЦПК України, суд застосовує наступне законодавство.

Згідно з ст.9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

У Рішенні Європейського Суду з прав людини у справі «Праведная проти Росії» суд нагадав, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване ч.1 ст.6 Конвенції, слід тлумачити з огляду на преамбулу до Конвенції, в якій задекларовано, зокрема, верховенство права як частину спільної спадщини держав-учасниць. Одним із аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, який зокрема, передбачає, що коли суд ухвалив остаточне рішення по суті спору, воно не може підлягати перегляду (див. рішення Суду у справі «Брумареску проти Румунії»).

Повноваження суду апеляційної інстанції щодо перегляду рішення суду першої інстанції має використовуватися для виправлення судових помилок. Перегляд судового рішення не повинен бути замасковано апеляційною процедурою, а саме лише існування двох позицій щодо способу вирішення спору не є підставою для повторного судового розгляду. Відхилення від цього принципу допустимі лише у разі виявлення виняткових обставин у справі (див. рішення суду у справі «Рябух проти Росії»).

Обгрунтування заяви про перегляд заочного рішення підпадає під вимоги щодо змісту апеляційної скарги, встановлені п.п.5,6 ч.2 ст.295 ЦПК України, тому суд першої інстанції не повноважний давати їм правову оцінку.

Крім того, суд звертає увагу на наступне.

Згідно з ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до п.1 ч.3 ст.231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Посилання представника ПАТ КБ «Приватбанк» на неналежне сповіщення не може братись до уваги, виходячи з наступного

Згідно матеріалів цивільної справи на адресу ПАТ КБ «Приватбанк», а саме: вул. Набережна Перемоги, 50, м. Дніпро неодноразово надсилались повістки про виклик до суду на 31.05.2017 року, 20.06.2017 року та 04.07.2017 року, які представниками банку отримані, про що свідчать поштові повідомлення про вручення кореспонденції (а.с.133,148, 151). Більш того, у матеріалах справи містяться заперечення первісного відповідача, а саме: Мукачівської філії ПАТ КБ «Приватбанк» від 27.04.2017 року.

Разом з цим, ухвалою суду від 16 травня 2017 року замінено співвідповідача Мукачівську філію ПАТ КБ «Приватбанк» на ПАТ КБ «Приватбанк» в особі Мукачівської філії. Розгляд справи розпочатий спочатку.

Водночас, як встановлено вище, ПАТ КБ «Приватбанк» жодного разу не зявився та не надав будь-яких повідомлень про розгляд справи за їх відсутності.

Щодо посилань представника заявника на те, що судом не було правових підстав ухвалювати рішення при заочному розгляді та судом не виносилась ухвала про заочний розгляд, то суд вважає зазначити наступне:

Як зазначається в узагальненні ВС України, суд вирішує питання щодо заочного розгляду справи до початку розгляду справи по суті. Відповідно до ч. 1 ст. 225 ЦПК про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу. Оскільки процесуальним законом не встановлено вимоги щодо форми її прийняття, така ухвала може бути оформлена як окремий процесуальний документ відповідно до вимог ч. 1 ст. 210 ЦПК, так і протокольно, відповідно до вимог ч. 2 ст. 210 цього Кодексу.

Якщо є підстави для заочного розгляду справи, про які згадувалося вище, суд зобов'язаний роз'яснити позивачу порядок та наслідки заочного розгляду справи та з'ясувати, чи згодний він на таке вирішення справи. Якщо позивач не заперечує, суд вирішує питання про можливість заочного розгляду справи, постановляючи про це ухвалу. Ухвала може постановлятися без виходу суду до нарадчої кімнати.

Як вбачається з журналу судового засідання від 04.07.2017 року, до початку судового розгляду по суті, судом ставилось на обговорення питання щодо можливості розгляду справи у заочному порядку. Представник позивача проти заочного порядку не заперечував, про що написав власноруч письмову заяву (а.с.162), а тому судом на місці ухвалено про продовження розгляду справи у заочному порядку, про що також відображено у журналі судового засідання від 04.07.2017 року.

Щодо посилання представника заявника по суті заявлених вимог, то суду не надано жодного доказу, які б спростовували висновки суду, викладені у заочному рішенні від 04.07.2017 року.

Більш того, не зрозумілим є твердження заявника банку стосовно строку виконання договору, оскільки спочатку банк вказує про те, що договір повинен виконуватись до повного виконання, проте у підсумку зазначає, що судом невирішенно питання щодо позовної давності, оскільки строк виконання за основним зобовязанням сплив, 09.08.2004 року. Інших доказів представником заявника не надано.

Оскільки судом не встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які посилається заявник, мають істотне значення для правильного вирішення справи, тому заяву представника ПАТ КБ «Приватбанк» про перегляд заочного рішення необхідно залишити без задоволення.

Керуючись ст. 231 ЦПК України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву ПАТ «КБ «Приватбанк» про перегляд заочного рішення від 04.07.2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ПАТ КБ «Приватбанк» в особі Мукачівської філії, ОСОБА_3 про припинення права застави та скасування реєстраційного запису обтяження.- залишити без задоволення.

Заочне рішення може бути оскаржене до апеляційного суду в загальному порядку.

Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Повний текст ухвали виготовлений та підписаний 28.07.2017 року.

Суддя І.А. Римар