Справа № 297/1901/17
14 листопада 2017 року м. Берегово
Берегівський районний суд Закарпатської області в складі:
головуючого Ільтьо І. І.,
при секретарі Куні О. І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Берегово цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог виконавчий комітет Батівської селищної ради про визнання батьківства,
ОСОБА_1 звернувся до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, третя особа без самостійних вимог виконавчий комітет Батівської селищної ради про визнання батьківства.
Позовні вимоги мотивує тим, що з 2015 року до червня 2017 року він проживав разом однією сімєю без державної реєстрації з ОСОБА_2. Від цих стосунків у них народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, державну реєстрацію народження якої було проведено за заявою матері. Оскільки, він із ОСОБА_2 не перебували у зареєстрованому шлюбі, а заяву про державну реєстрацію народження доньки подавала мати, то відомості про батька до актового запису про народження дитини були внесені за вказівкою матері на підставі ч. 1 ст. 135 СК України.
На протязі останніх двох місяців стосунки між ними постійно погіршувалися, що в кінцевому результаті призвело до фактичного припинення відносин та ведення спільного господарства. У звязку з цим, після чергової сварки він зібрав речі та переїхав проживати до себе. Після народження дитини він постійно грався з нею, брав участь у її вихованні та спільно з відповідачкою її утримував. На даний час відповідачка вже більше двох місяців перешкоджає йому у побаченню з дитиною, аргументуючи це тим, що він не є батьком дитини. Після цього, зі згоди відповідачки звернувся до «Medikal Genomics» для проведення генетичної ідентифікації. Згідно висновку № MGT 1154 від 02.08.2017 року вірогідність його біологічного батьківства відносно ОСОБА_3 складає 99,99%.
Таким чином, позивач просить визнати його батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та внести зміни до актового запису про народження доньки.
Позивач ОСОБА_1 та його представник в судове засідання не зявилися, однак останній подав до суду заяву в якій просить провести судове засідання без його участі, позовні вимоги підтримує у повному обсязі із підстав наведених у позові та просить їх задовольнити.
Відповідач ОСОБА_2 до суду не зявилася, причини неявки суду не повідомила, хоча про день, час та місце розгляду справи повідомлялася відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, а тому по справі необхідно постановити заочне рішення, відповідно до ст. 224 ЦПК України через неявку відповідача в судове засідання.
Представник третьої особи виконавчого комітету Батівської селищної ради в судове засідання не зявився, причини неявки суду не повідомив, хоча належним чином був повідомлений про місце та час розгляду справи.
Перевіривши матеріали справи, з'ясувавши повно і всебічно обставини, на які позивач посилався, як на підставу своїх вимог, оцінивши докази на ствердження цих обставин в їх сукупності, суд вважає позов задовольнити, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що за час перебування ОСОБА_1 з ОСОБА_2 у фактичних шлюбних відносинах, а саме з 2015 року у них народилася донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5, 15).
Оскільки позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 на той час не перебували у зареєстрованому шлюбі, то відомості про батька до актового запису про народження дитини серії I-ФМ №360615 від 24 жовтня 2016 року, були внесені за вказівкою матері, а саме прізвище, імя та по батькові доньки записано як «Шишковська Олександра Олександрівна» (а.с. 5, 15).
Також судом встановлено, що згідно висновку «Medikal Genomics» № MGT 1154 від 02.08.2017 року, вірогідність того, що ОСОБА_1 є біологічним батьком відносно ОСОБА_3 складає 99,99% (а.с. 6).
Згідно ч. 2 ст. 256 ЦПК України, встановлено, що у судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення.
Відповідно до ч.1 ст.128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст.126 СК України, батьківство щодо дитини можу бути визнане за рішенням суду.
Згідно ч. 2 ст. 125 Сімейного кодексу України передбачено, що якщо мати та батько дитини не перебувають у шлюбі між собою, походження дитини від батька визначається за заявою матері та батька дитини або за рішенням суду.
Відповідно ч. 1 ст. 135 СК України при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем та громадянством матері, а ім'я та по батькові батька дитини записуються за її вказівкою.
Пунктом 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 р. «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів», за яким спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою: одним із батьків; особою котра вважає себе батьком; опікуном (піклувальником) дитини; іншою особою, на утриманні якої вона перебуває; самою дитиною, яка досягла повноліття. При зверненні до суду особи, на утриманні якої перебуває дитина і яка не є опікуном (піклувальником), або чоловіка, котрий не перебував у шлюбі з матір'ю дитини, яка (матір) померла чи оголошена померлою, визнана недієздатною, безвісно відсутньою, позбавлена батьківських прав або не проживає з дитиною не менше шести місяців і не виявляє про неї материнської турботи й піклування, для захисту інтересів дитини до участі у справі необхідно залучити орган опіки та піклування.
За змістом положення частини першої статті 134 СК України на підставі заяв осіб, зазначених у статті 126 цього Кодексу, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до актового запису про народження, складеного органами державної реєстрації актів цивільного стану України, та видає нове Свідоцтво про народження.
Оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що для повного і гармонійного розвитку дитини, її особистості, вона має рости під опікою і відповідальністю батька, що забезпечить її виховання в атмосфері любові, моральної та матеріальної забезпеченості.
Отже суд вважає, що безпосередня участь батька у вихованні доньки, забезпечить виконання батьківських прав позивача, а насамперед буде повністю відповідати інтересам дитини.
Оскільки іншої можливості визнати батьківство неможливо, тому позовна заява підлягає задоволенню.
Керуючись ст.ст. 128, 130, 135 Сімейного кодексу України, Постановою Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 р. «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 11, 197 ч. 2, 209, 212-215, 224-226, 232, п. 2 ст. 256, 223 ЦПК України,
Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка народилася у смт. Батьово, Берегівського району, Закарпатської області.
Зобовязати виконавчий комітет Батівської селищної ради Берегівського району Закарпатської області внести зміни до актового запису №17 від 24 жовтня 2016 року про народження ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, складеного виконавчим комітетом Батівської селищної ради, Берегівського району Закарпатської області, записавши ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, батьком дитини.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом десяти днів з його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте Берегівським районним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яка може бути подана протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя ОСОБА_4.