overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 159/1393/17
Провадження № 2/159/603/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 липня 2017 року м. Ковель

Ковельський міськрайонний суд Волинської області

в складі головуючого судді Панасюка С.Л.,

за участю секретаря Клевецької О.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Ковелі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про втрату права користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в :

Вимоги обґрунтовані тим, що позивач є наймачем квартири АДРЕСА_1. Відповідач його колишня жінка, зареєстрована у вказаній квартирі, проте у ній не проживає понад шість років. Позивач просить визнати відповідача такою, що втратила право користування вказаною квартирою.

Відповідач в судове засідання не зявилась.

Позов слід задовольнити.

Згідно ч.1 ст.71 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців.

Позивач є наймачем квартири АДРЕСА_1, що підтверджується довідкою КП «Екокомунсервіс» № 168 від 06 березня 2017 року.

Факт відсутності відповідача підтверджений актами обстеження квартири, показаннями свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4 Актами встановлено, що відповідач у квартирі не проживає, її речі відсутні, у квартирі фактично проживають нова дружина позивача та його з нею діти. Свідки показали, що є сусідами позивача і понад шість років не бачили взагалі відповідачку його колишню дружину.

Відповідач не подав заперечень та доказів, в той час як позивач довів ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог.

Керуючись ст. ст.10, 11, 60, 61, 209, 213, 214, 215, 223, 224, 226, 228, 233 ЦПК України, на підставі ч.1 ст.71, ст.72 ЖК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити повністю.

Визнати ОСОБА_2 такою, що втратила право користування квартирою № 13 у будинку № 4 по вул. Шкільній в смт. Люблинець Ковельського району Волинської області.

Стягнути з ОСОБА_2 в користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 640 (шістсот сорок) грн.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Волинської області через Ковельський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано.

ГОЛОВУЮЧИЙ ПАНАСЮК С.Л.
Номер провадження 2/754/5448/17
РІШЕННЯ

Іменем України

30 жовтня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Таран Н.Г.

за участю секретаря судового засідання: Двірко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що перебуває з відповідачем у зареєстрованому шлюбі. Від вказаного шлюбу мають спільних дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Сімейне життя не склалося, припинили сімейні відносини. Збереження шлюбу з відповідачем вважає неможливим. В зв'язку з вищевикладеним просить шлюб розірвати.

Позивач в судовому засіданні позовні вимоги підтримала з викладених у позові підстав.

Відповідач в судовому засіданні позовні вимоги визнав в повному обсязі, про що подав суду письмову заяву.

Письмовими доказами підтверджується, що сторони зареєстрували шлюб 17.02.2005 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №143, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб (а.с.9). Від вказаного шлюбу мають спільних дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а.с.7,8).

Як вбачається з поданої позовної заяви, та пояснень сторін - сімейне життя не склалося. Сім'я існує лише формально, подальше спільне проживання та збереження сім'ї є не доцільним.

Відповідно до ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування до шлюбу жінки та чоловіка не допускається.

Відповідно до ч.3, 4 ст. 56 СК України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до збереження шлюбних відносин, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

За ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд вважає, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню, оскільки сторони не бажають перебувати у шлюбі, а примушування до збереження шлюбу не допускається - збереження шлюбу суперечить інтересам обох сторін.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України судові витрати пов'язані з розглядом справи підлягають стягненню з відповідача.

На підставі викладеного, керуючись ст. 24, 56, 112 СК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 88, 174, 209, 213-215, 294, 296 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 17.02.2005 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, актовий запис №143 - розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати зі сплати судового збору в сумі 640,00 грн.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду міста Києва через Деснянський районний суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя: Н.Г.Таран
Дніпровський районний суд м.Києва
СУДОВИЙ НАКАЗ
___________________________ м.Київ_____________________________________
Суддя _В.П. Гончарук__
прізвище, ініціали судді
__________________Дніпровського районного суду м.Києва__________________
найменування суду
розглянувши заявуТовариства з обмеженою відповідальнстю «Перший український експертний центр» до
(вказати прізвище, ім'я та по батькові, назву заявника)
Про видачу судового наказу по стягненню суми_заборгованості
відповідно до ст.ст.95, 96, 97, 98, 102, 103, п.5 Розділу 11 ЦПК України, Правилами користування житловими будинками і гуртожитками, затвердженими постановою КМ України від 08.10.1992р. №572, ЗУ «Про житлово - комунальні послуги», ст..ст. 11,14,16 ЦК України
посилання на закон, на підставі якого підлягають задоволенню заявлені вимоги
адреса боржника, місце проживання або місце знаходження
________________________________________________________________________
розрахунковий рахунок в установі банку, ідентифікаційний код (за наявності)
на користь Товариства з обмеженою відповідальнстю «Перший український експертний центр»
ПІБ, найменування стягувача
місце проживання або місце знаходження, розрахунковий рахунок в установі банку
ідентифікаційний код (за наявності)
за оплату житлово-комунальних послуг в розмірі 4 205 грн. 84 коп.; 3 % річних та інфляційні нарахування 721 грн 31 коп , а всього стягнути 4 927 ( чотири тисячі дев'ятсот двадцять сім) 15 коп , та 800 (вісімсот) грн. 00 коп. судового збору.
вказати суму у гривнях цифрами та прописом
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя ______________ _______В.П. Гончарук__________
Підпис ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ
ВІДМІТКИ ПРО ВИКОНАННЯ СУДОВОГО НАКАЗУ
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачуПідстава поверненняПідпис керівника установи, підприємства, організації (зприкладенням печатки)Примітки
__________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
____________________________________________________________________________________
_____________________________________________________________________________________
У х в а л а

Іменем України

"27" жовтня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду міста Києва Чех Н.А., перевіривши виконання вимог ст.ст. 95-98 ЦПК України по справі за заявою ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Макіївкокс» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,

в с т а н о в и в:

В провадження Дніпровського районного суду м. Києва надійшла вище вказана справа.

Відповідно до ст. 95 ЦПК України судовий наказ є особливою формою судового рішення, що видається судом за результатами розгляду вимог, передбачених статтею 96 цього Кодексу.

Із заявою про видачу судового наказу може звернутися особа, якій належить право вимоги, а також органи та особи, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.

Судовий наказ підлягає виконанню за правилами, встановленими для виконання судових рішень у порядку, встановленому законом.

Статтею 96 ЦПК України визначено, що с удовий наказ може бути видано, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.

Згідно ст. 98 ЦПК України заява про видачу судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві повинно бути зазначено: найменування суду, в який подається заява; ім'я (найменування) заявника та боржника, а також ім'я (найменування) представника заявника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується заявником або його представником і подається з її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості боржників. До неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Перевіривши надані заявником, суд дійшов висновку, ним не надано належних та допустимих доказів нарахування та невиплату вказаних сум заборгованості по заробітній платі.

У зв'язку з викладеними обставинами, заява підлягає залишенню без руху, з наданням заявнику часу для усунення недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 95-98, 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Макіївкокс» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ним копії ухвали.

В іншому випадку заява буде вважатись неподаною і підлягає поверненню.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2/753/5420/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В. розглянувши матеріали за позовом Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу

ВСТАНОВИВ:

Моторне (транспортне) страхове бюро України звернулося до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу.

Відповідно до ст. 109 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування.

Водночас, за положеннями ч. 10 ст. 110 ЦПК України позови до відповідача, який не має в Україні місця проживання чи перебування, можуть пред'являтися за місцезнаходженням його майна або за останнім відомим зареєстрованим місцем його проживання чи перебування в Україні.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, відповідачем в ній визначено ОСОБА_2, місцем проживання якої вказано АДРЕСА_1, однак, доказів зареєстрованого у встановленому порядку місця перебування відповідача за вказаною адресою, до позовної заяви не додано.

Водночас, згідно відомостей відомостями з відділу обліку та моніторингу інформації про реєстрацію місця проживання ГУ ДМС України в м. Києві, громадянка ОСОБА_2 по м. Києву зареєстрованою не значиться.

При цьому, слід зазначити, що останнє відоме зареєстроване місце проживання ОСОБА_2 - АДРЕСА_2, що підтверджується доданою до позовної заяви копією постанови Шевченківського районного суду м. Києві від 27 березня 2014 року про притягнення останньої до адміністративної відповідальності, та за адміністративно-територіальним поділом не відноситься до Дарницького району м. Києва.

А відтак, виходячи із правил підсудності, встановлених стст. 109, 110 ЦПК України, дана справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва.

Згідно ст. 115 ЦПК України, якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала. Ухвала суду разом з заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.

Згідно п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України заява повертається у випадках, коли справа не підсудна цьому суду.

Вивчивши матеріали справи, вважаю, що за таких обставин необхідно повернути позовну заяву позивачеві Моторно (транспортному) страховому бюро України, як непідсудну Дарницькому районному суду м. Києва.

На підставі викладеного та керуючись стст. 109, 110 115, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Моторно (транспортного) страхового бюро України до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди в порядку регресу - повернути позивачу для подання до належного суду.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 2-н/753/469/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" липня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Даниленко В.В., розглянувши матеріали заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ШУМСЬКОГО 5» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу

ВСТАНОВИВ:

Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ШУМСЬКОГО 5» звернулося до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг у розмірі 11 464,88 грн.

Пунктом 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами заяв у порядку наказного провадження» №14 від 23.12.2011 року встановлено, якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні, телекомунікаційні послуги, послуги телебачення та радіомовлення, судовий наказ може бути видано за наявності відповідних договорів про надання таких послуг, інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання та отримання таких послуг. Крім того, заявник має обґрунтувати свої вимоги та додати документи, що вказують на правильність і безспірність розрахунків, а також застосування тарифів на відповідні послуги. А пунктом 9 цієї Постанови передбачено, що наявність спору про право встановлюється відсутністю документів, що підтверджують наявність суб'єктивного права у заявника, документів, що підтверджують порушення суб'єктивного права або документів, що підтверджують право вимоги.

Як вбачається з поданої заяви про видачу судового наказу, заявлено вимогу про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги. Проте, до поданих заявником документів не додано відповідних договорів про надання послуг та інших письмових доказів, що підтверджують фактичне надання боржнику та отримання ним таких послуг, у зв'язку з чим, суд приходить до висновку, що з заяви про видачу наказу та доданих до неї документів вбачається спір про право, а тому ця вимога не підлягає розгляду в порядку наказного провадження.

Відповідно до п. 2 ч. 3 ст. 100 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суддя відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу, якщо із заяви і поданих документів вбачається спір про право.

Беручи до уваги наведене, суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу.

Керуючись ст. 96, п.2 ч.3 та ч. 5 ст.100 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відмовити у прийнятті заяви Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «ШУМСЬКОГО 5» до ОСОБА_1 про видачу судового наказу.

Роз'яснити заявникові, що відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.
печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" січня 2017 р. Печерський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Гладун Х.А.,

при секретарі - Василевській А.С.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м. Києві заяву представника Товариства з обмеженою відповідальність «Рада 6» Зайцева І.Є. про виправлення описки в ухвалі Печерського районного суду м. Києва від 03 серпня 2016 р. у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДА 6» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з боржника ОСОБА_2, -

В С Т А Н О В И В:

ухвалою Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2016 р. відмовлено у прийнятті заяви ТОВ «РАДА 6» про видачу судового наказу про стягнення з боржника ОСОБА_2 заборгованості за житлово-комунальні послуги та судових витрат.

14.12.2016 р. на адресу суду надійшла заява представника ТОВ «Рада 6» - Зайцева І.Є. про виправлення описки у резолютивній частині вищевказаної ухвали шляхом вірного зазначення прізвища, ім'я, по-батькові боржника «ОСОБА_2» замість помилково зазначеного «ОСОБА_3».

Особи, які беруть участь у справі, будучи належним чином повідомленими, в судове засідання не з'явились.

Неявка осіб у справі, не перешкоджає вирішенню питання про внесення виправлень.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки. Питання про внесення виправлень вирішується у судовому засіданні, про що постановляється ухвала.

Згідно п. 18 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18.12.2009 р. № 14 «Про судове рішення у цивільній справі» Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про необхідність внесення виправлень в судове рішення щодо помилково вказаних даних.

Керуючись ст. ст.. 210, 219,293 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

внести виправлення в резолютивну частину ухвали Печерського районного суду м. Києва від 03.08.2016 р. у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «РАДА 6» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з боржника ОСОБА_2, вірно зазначивши прізвище, ім'я, по-батькові боржника «ОСОБА_2».

Ухвала суду першої інстанції щодо внесення виправлень у рішення може бути оскаржена в апеляційному порядку.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається Апеляційному суду міста Києва через Печерський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення, а особами, без участі яких було постановлено ухвалу і які оскаржують ухвалу, протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Суддя Х.А. Гладун
Провадження №2/760/5983/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"04" жовтня 2017 р. суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ТВБВ №100/26/4 Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» про визнання недійсним договору банківського вкладу, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду із позовною заявою до відповідача про визнання недійсним договору банківського вкладу.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Вищевказана заява не відповідає вимогам ст.ст. 119-120 ЦПК України, а саме: позивачем не надано розрахунку, з якого позивач виходив визначаючи розмір моральної шкоди завданої діями відповідача.

Відповідно до п.4 Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 року (зі змінами та доповненнями) у позовній заяві про відшкодування моральної (немайнової) шкоди має бути зазначено, в чому полягає ця шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно позивачеві, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди, та якими доказами це підтверджується.

Отже, позивачем не вказано в чому полягає моральна шкода, якими неправомірними діями чи бездіяльністю її заподіяно, з яких міркувань він виходив, визначаючи розмір шкоди та якими доказами це підтверджується.

Враховуючи викладене, відповідно до ст. 121 ЦПК України вважаю необхідним залишити заяву без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТВБВ №100/26/4 Головного управління по м. Києву та Київській області АТ «Ощадбанк» про визнання недійсним договору банківського вкладу - залишити без руху.

Надати строк на усунення недоліків терміном п'ять днів з моменту отримання копії ухвали, шляхом подання нової позовної заяви, з урахуванням вимог, викладених в ухвалі.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя