Справа № 362/3459/17
Провадження № 2/362/2091/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
22 листопада 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого - судді Кравченко Л.М.,
при секретарі - Шевченко М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у місті Василькові Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування житловим приміщенням,-
Позивач звернувсь до суду з зазначеним позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1
В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що вона є власником спірного будинку. Відповідач є чоловіком її дочки. З травня 2016 р. він забрав всі свої речі й переїхав на інше місце проживання. З цього часу він жодного разу не з'являвся до вказаного будинку, не здійснює догляд за будинком, не сплачує комунальні платежі.
Реєстрація в будинку відповідача не дає їй можливості в повній мірі користуватись своїми правами як власника будинку, в тому числі, оформити субсидію в органах соціального захисту.
Позивач до суду не з'явився, надав заяву, в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності, підтримав позовні вимоги та проти заочного розгляду справи не заперечив.
Відповідач, який був повідомлений про місце, день і час розгляду справи належним чином в порядку статей 74, 76 ЦПК України, в судове засідання не прибув, про причини свого неприбуття суд не повідомив.
Враховуючи, що від відповідача, який належним чином був повідомлений і не з'явився в судове засідання, не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, на підставі статті 224 ЦПК України, суд ухвалює заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, оскільки представник позивача не заперечив проти такого вирішення справи.
Дослідивши письмові докази по справі у їх сукупності, суд приходить до наступних висновків.
Як вбачаєтся з договору купівлі-продажу житлового будинку від 24.09.2011 р. та витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень, ОСОБА_1 є власником будинку № АДРЕСА_1 (а.с. 4-6).
Як вбачається з листа селищного голови Калинівської селищної ради від 10.07.2017 р. за № 7/9/02-22, у спірному будинку зареєстрований, в тому числі, ОСОБА_2 (а.с. 9).
Як вбачається з Акту обстеження від 05.07.2017 р. ОСОБА_2 зареєстрований, однак не проживає в АДРЕСА_1 з травня 2016 р. (а.с. 8).
За таких обставин, з травня 2016 р. відповідач ОСОБА_2 перестав бути членом сім'ї позивача в розумінні ст. 3 СК України.
Згідно з ч. 1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд.
Згідно з ч. 1 ст. 321 ЦК України право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
При цьому власник майна має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпоряджання своїм майном (ст.391 ЦК України).
За змістом ч. 1 ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
До спірних правовідносин підлягають застосуванню норми статей 71,72 ЖК УРСР, оскільки відповідач перестав бути членом сімї власника житла.
Відповідно до ст.ст. 71,72 ЖК України при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.
З системного аналізу зазначених статей ЖК Української РСР в сукупності із ст. 29 ЦК України та нормами ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» можна зробити висновок, що право на зайняття наймачем та членами його сімї житлового приміщення наявне у них до тих пір доки воно (житлове приміщення) є їх місцем постійного і реального проживання, яке зареєстроване у встановленому порядку.
Пленум Верховного суду України в своїй Постанові «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 р., роз'яснив, що судовому розгляду підлягають спори пов'язанні з договором найму житлового приміщення, і зокрема, про визнання і втрату права на жиле приміщення… У справах про визнання наймача або члена його сім'ї таким, що втратив право користування жилим приміщенням (ст. 71 Житлового кодексу України), необхідно з'ясовувати причини відсутності відповідача понад встановлені строки. В разі їх поважності (перебування у відрядженні, у осіб, які потребують догляду, внаслідок неправомірної поведінки інших членів сім'ї тощо) суд може продовжити пропущений строк.
Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності, суд приходить до висновку про те, що відповідач не проживає на спірній житловій площі більш як шість місяців без поважних причин, ним не цікавиться, залишив його добровільно, перешкод в користуванні йому ніхто не чинив, а тому втратив право користування зазначеним житловим приміщенням.
На підставі викладеного , керуючись ст.ст.16, 319, 321, 391 ЦК України, ст. 71,72 ЖК Української РСР, ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні», Постановою Пленуму ВСУ «Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України» № 2 від 12.04.1985 р., ст.ст. 10, 11, 60, 224-226 ЦПК України, суд,-
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право користування жилим приміщенням - будинком № АДРЕСА_1 з травня 2016 р.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому ЦПК України.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Л.М.Кравченко