_________________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/3438/17
УХВАЛА

05.05.2017 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В., розглянувши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності та збільшення частки у спільній частковій власності на домоволодіння, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Київського районного суду м. Одеси знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1, ОСОБА_3 про встановлення факту володіння часткою нерухомого майна та визнання права власності на частку нерухомого майна в порядку спадкування за законом та за зустрічною позовною заявою ОСОБА_3 до ОСОБА_2, ОСОБА_1 про захист права власності, зміну розміру часток житлового будинку і визнання права власності на відповідну частку житлового будинку.

Відповідачка ОСОБА_1 надала до суду зустрічну позовну заяву до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності та збільшення частки у спільній частковій власності на домоволодіння.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки надана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: до заяви не надано доказів про сплату судового збору, відповідно до Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8000 гривень за вимогу майнового характеру.

За подання фізичною особою позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 гривень).

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У зустрічній позовній заяві ОСОБА_1 просить звільнити її від сплати судового збору, посилаючись на те, що її єдиним доходом є пенсія, розмір якої складає 1770,20 гривень.

У відповідності до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. 82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Однак, враховуючи надані ОСОБА_1 докази на підтвердження майнового стану, суддя вважає, що у задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору слід відмовити.

Згідно зі ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху.

Керуючись ст.ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у звільненні від сплати судового збору.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності та збільшення частки у спільній частковій власності на домоволодіння, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання їм копії ухвали, розяснив, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Огренич І. В.