Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/2244/17 Головуючий у суді І-ї інстанції ОСОБА_1
Доповідач Головань А. М.
УХВАЛА

23.11.2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

Головуючого судді: Голованя А.М.,

суддів: Мурашка С.І., Гайсюка О.В.,

при секретарі: Дімановій Н.І.,

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою керівника Кіровоградської місцевої прокуратури на ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року, за позовом Кіровоградської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по орендній платі, розірвання договорів оренди землі та зобовязання повернути земельні ділянки,

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року залишено без розгляду позовну заяву керівника Кіровоградської місцевої прокуратури в частині вирішення вимог про дострокове розірвання договорів оренди землі, укладених між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_2 від 13.07.2010 року за № 171, № 172, зобов'язання повернути земельні ділянки власнику та стягнення судових витрат, з підстав передбачених п.2 ч.1 ст.207 ЦПК України.

В апеляційні скарзі прокурора ставиться питання про скасування ухвали суду першої інстанції в зв'язку з порушенням норм процесуального права.

Заслухавши доповідача, представника прокуратури, який підтримав доводи скарги, заперечення представника відповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду відповідно ст.303 ЦПК України, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про залишення без розгляду позовної заяви, суд першої інстанції зазначив, що позивачем не доведена обґрунтованість підстав представлення інтересів Кіровоградської міської ради прокуратурою та те, що набрали чинності зміни до Конституції України та Закону України «Про прокуратуру», згідно яких змінились повноваження прокуратури, крім того, позивачем не дотримано процедури, яка передує по часу перед зверненням до суду з позовною заявою.

Проте з таким висновком суду першої інстанції погодитися не можна.

Відповідно до п.2 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо заяву від імені заінтересованої особи подано особою, яка не має повноважень на ведення справи.

З матеріалів справи убачається, що керівник Кіровоградської місцевої прокуратури, в інтересах держави в особі Кіровоградської міської ради, звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2, в якому, крім іншого, ставить питання про дострокове розірвання договорів оренди землі, укладених між Кіровоградською міською радою та ОСОБА_2 від 13.07.2010 року за № 171, № 172 зобов'язання повернути земельні ділянки власнику та стягнення судових витрат.

Порядок і умови звернення прокурора до суду із позовом з метою представництва інтересів держави в особі уповноваженого органу місцевого самоврядування урегульовані законом в редакції, що була чинною на час пред'явлення позову 29 вересня 2016 року, в наступний спосіб.

Відповідно до статті 121 Конституції України, в редакції чинній на час подання позову, прокуратура України становить єдину систему, на яку покладаються, зокрема, представництво інтересів громадянина або держави в суді у випадках, визначених законом.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 8 квітня 1999 року № 3-рп/99 під представництвом прокуратурою інтересів держави треба розуміти правовідносини, в яких прокурор, реалізуючи визначені Конституцією України повноваження, вчиняє в суді процесуальні дії з метою захисту інтересів держави з урахуванням того, що інтереси держави є оціночним поняттям, у зв'язку з чим прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство підставу позову, та зазначає, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.

Поняття орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах означає орган, на який державою покладено обов'язок щодо здійснення конкретної діяльності у відповідних правовідносинах, спрямованої на захист інтересів держави.

Орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах, фактично є позивачем у справах, порушених за позовною заявою прокурора, і на підставі ст. 30 ЦПК України є стороною в цивільному процесі.

Підставою представництва інтересів держави є наявність порушень або загрози порушень економічних, політичних та інших державних інтересів унаслідок протиправних дій (бездіяльності) фізичних або юридичних осіб, що вчиняються у відносинах між ними або з державою.

Формою такого представництва є, зокрема, звернення до суду з позовами або заявами про захист прав і свобод іншої особи, невизначеного кола осіб, прав юридичних осіб, коли порушуються інтереси держави, або про визнання незаконними правових актів, дій чи рішень органів і посадових осіб; участь у розгляді судами справ; внесення апеляційного, касаційного подання на судові рішення або заяви про їх перегляд за нововиявленими обставинами.

Частиною 2 ст. 45 ЦПК України передбачено, що з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді прокурор в межах повноважень, визначених законом, звертається до суду з позовною заявою (заявою).

Прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Прокурор, який звертається до суду з метою представництва інтересів громадянина або держави в суді (незалежно від форми, в якій здійснюється представництво), повинен обґрунтувати наявність підстав для здійснення такого представництва, передбачених частинами другою або третьою статті 25 Закону України «Про прокуратуру». Для представництва інтересів громадянина в суді прокурор також повинен надати документи, що підтверджують недосягнення повноліття, недієздатність або обмежену дієздатність відповідного громадянина, а також письмову згоду законного представника або органу, якому законом надано право захищати права, свободи та інтереси відповідної особи, на здійснення ним представництва. Невиконання прокурором вимог щодо надання суду обґрунтування наявності підстав для здійснення представництва інтересів громадянина або держави в суді має наслідком застосування положень, передбачених статтею 121 цього Кодексу.

Частиною 3 Закону України «Про прокуратуру» встановлено, що прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший субєкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті.

Відповідно до ч.4 згаданого Закон прокурор зобовязаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного субєкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або субєктом владних повноважень.

Таким чином, наведені законодавчі норми не передбачають надання уповноваженим органом, згоди прокурору на пред'явлення в інтересах держави в особі відповідного державного органу чи органу місцевого самоврядування позову в порядку цивільного судочинства та здійснення відповідного представництва.

Інші, передбачені законом умови, необхідні для представництва прокурором інтересів держави в собі Кіровоградської міської ради , у даній справі також були дотримані.

Так, прокурор у заяві самостійно визначив у чому полягає порушення інтересів держави та обґрунтував необхідність їх захисту, зазначив орган уповноважений державою і вмотивував підстави та необхідність представництва тим, що Кіровоградська міська рада, тривалий час з 2010 по вересень 2016 року, неналежним чином виконувала свої функції у спірних правовідносинах, що потягло за собою негативні наслідки та зумовило необхідність пред'явлення позову прокурором.

Заяву подано уповноваженою особою Керівником Кіровоградської місцевої прокуратури.

Про пред'явлення позову керівник Кіровоградської місцевої прокуратури попередньо повідомив Кіровоградську міську раду відповідним листом, який було ним долучено до позовної заяви. (а. с. 8, 49 т. 1)

При цьому наявність підстав для представництва Кіровоградською міською радою не оскаржено, навпаки, представник міської ради ОСОБА_3 підтримав позов і приймав участь при розгляді справи в суді першої інстанції.

Також, представник міської ради подав апеляційну скаргу на ухвалу суду від 19 жовтня 2017 року, якою закрито провадження в частині вимог прокурора про стягнення орендної плати.

Отже, за наведених обставин у суду першої інстанції не було правових підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Відтак, доводи апеляції щодо неправильного вирішення судом першої інстанції вимог процесуального права заслуговують на увагу, що є підставою для скасування ухвали в порядку п.4 ч.1 ст. 311 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 307, 311, 313, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів,

УХВАЛИЛА:

Апеляційну скаргу керівника Кіровоградської місцевої прокуратури задовольнити.

Ухвалу Кіровського районного суду м. Кіровограда від 19 жовтня 2017 року скасувати з направленням справи для продовження розгляду до того ж суду першої інстанції.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий:

Судді: