Справа №442/6078/17
Провадження №2/442/2172/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 листопада 2017 року Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області в складі:

головуючого судді Кучаковського Ю.С.,

за участю секретаря судового засідання Кравців Х.В.,

розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Вороблевицької сільської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду із позовом про визнання причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03.01.2017, встановленого цивільним законодавством, поважними та визначення ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03.01.2017, терміном 1 (один) місяць після набрання рішенням суду законної сили. В обгрунтування позову посилається на те, що 03.01.2017 помер його батько. Згідно примірного договору-замовлення на організацію та проведення поховання від 03.01.2017 року та лікарського свідоцтва про смерть № 4, підтверджено, що позивач похоронив батька, після смерті якого відкрилася спадщина у вигляді: житлового будинку № 245 по вул. Нижня у с. Вороблевичі Дрогобицького району, що належав ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, видане Дрогобицькою державною нотаріальною конторою 31.03.1998 за реєстровим № 2-901; земельної ділянки площею 1,2427 на території Вороблевицької сільської ради з цільовим призначенням ведення товарного сільськогосподарського виробництва, що належала ОСОБА_2 на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЛВ № 081245 від 20.12.2003; та ощадних книжок.

Після смерті батька позивач вважав, що його мати оформить спадщину та звернеться до нотаріальної контори. Лише 17.07.2017 він дізнався, що мати спадщину так і не прийняла, в шестимісячний строк не подала заяву про прийняття спадщини після смерті батька, оскільки на момент смерті вони були розлучені.Позивач зазначає, що не проживав з батьком та на момент складання заповіту, і на час смерті заповідача йому не було відомо про існування заповіту. Нотаріусом та секретарем Вороблевицької сільської ради не зроблено жодної спроби розшукати спадкоємця. Проводячи у житловому будинку № 245 по вул. Нижня у с. Вороблевичі Дрогобицького району ремонтні роботи, позивач знайшов заповіт та відшукав свідоцтво на право на спадщину за заповітом, видане Дрогобицькою державною нотаріальною конторою 31.03.1998 за реєстровим № 2- 901 та державний акт на право власності на земельну ділянку.Після пропуску терміну для прийняття спадщини від секретаря Вороблевицької сільської ради позивач дізнався, що його батько склав заповіт, згідно якого на випадок своєї смерті зробив таке заповітне розпорядження: усе своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося і взагалі все те, що мені буде належати на день смерті і на що я за законом матиму право заповідаю ОСОБА_1.

Позивач та його представник в судове засідання не зявилися, подаши заяву про розгляд справи у його відсутності. Позов підтримує у повному обсязі.

Відповідач в судове засідання не зявився, подав заяву про розгляд справи у його відсутності, щодо задоволення позову не заперечує.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши та перевіривши зібрані по справі докази, оцінивши їх в сукупності, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Згідно ст. 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи в межах заявлених вимог і на підставі наданих сторонами та іншими учасниками процесу доказів. А згідно ст. 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом встановлено, що згідно свідоцтва про смерть серії І-СГ № 447836 від 05.01.2017, виданого Дрогобицьким міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Львівській області, 03.01.2017 помер ОСОБА_2, про що зроблено запис за №12.

Згідно примірного договору-замовлення на організацію та проведення поховання від 03.01.2017 та лікарського свідоцтва про смерть № 4, підтверджено, що ОСОБА_1 похоронив ОСОБА_2.

Згідно свідоцтва про народження серії І-СГ № 373593 вбачається, що ОСОБА_2 є батьком ОСОБА_1.

Відповідно до Довідки, виданої виконкомом Вороблевицької сільської ради, ОСОБА_2 до дня смерті проживав в будинку один.

У заповіті ОСОБА_2 від 27.07.2004, зареєстрованого у виконкомі Вороблевицької сільської ради 27.07.2004 за реєстром № 44 зазначено таке заповітне розпорядження: все своє майно де б воно не було і з чого б воно не складалось і взагалі все те, що мені буде належати на день смерті і на що я за законом матиму право заповідаю ОСОБА_1.

Відповідно до державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЛВ № 081245 від 20.12.2003 ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 1,2427 на території Вороблевицької сільської ради з цільовим призначенням: ведення товарного сільськогосподарського виробництва.

Згідно свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого Дрогобицькою державною нотаріальною конторою 31.03.1998 за реєстровим № 2-901, ОСОБА_2 був спадкоємцем наступного майна: земельної ділянки площею 1,85 га, розташованої на території Вороблевицької сільської ради; житлового будинку з господарськими будівлями № 245 по вул. Нижня у с. Вороблевичі Дрогобицького району.

Згідно копій ощадних книжок померлому ОСОБА_2 належали рахунки в Ощадному банку за № КВ 40379, № КВ 10952, № КВ 3518, № КВ 2290.

За загальними положеннями про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.ст. 1220, 1222, 1270 ЦК України).

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України).

Таким чином, право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобовязує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які повязані з обєктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.

Таким чином, виходячи з вищевикладеного, суд дійшов висновку, що причини пропуска для прийняття спадщини позивачем є поважними, а тому слід визначити додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.

Враховуючи наведене, керуючись ст.ст. 10, 11, 57-61, 64, 88, 179, 208, 209, 212-215, 218, 223, 294, 296 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов задовольнити.

Визнати причини пропуску ОСОБА_1 шестимісячного строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03.01.2017, встановленого цивільним законодавством, поважними.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03.01.2017, терміном 1 (один) місяць після набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Львівської області через Дрогобицький міськрайонний суд Львівської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасували, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.С. Кучаковський