РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 липня 2017 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, треті особи: Департамент з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації Служба у справах дітей про визнання рішення протиправним, скасування рішення, зобов'язання вчинити дії,

в с т а н о в и в:

23 грудня 2016 року ОСОБА_1 звернулася в суд з зазначеним позовом до ПАТ «Інтеграл-Банк», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання рішення протиправним, скасування рішення, зобов'язання вчинити дії.

Свої вимоги мотивує тим, що 19 серпня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 на користь ПАТ «Інтеграл-Банк» було здійснено реєстрацію в державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, а саме: будинок АДРЕСА_1, належать їй на праві приватної власності, та є предметом іпотеки за договором іпотеки від 29 листопада 2006 року, укладеним між нею та ПАТ «Інтеграл-Банк». Зазначений договір укладений в забезпечення виконання умов кредитного договору № 274 від 29 листопада 2006 року.

22 липня 2016 року вона отримала від ПАТ «Інтеграл-банк» лист від 12 липня 2016 року, яким останній просив усунути порушення виконання умов кредитної договору № 274 від 29 листопада 2006 року та сплатити борг, який станом на 01 липня 2016 року складав 139636,30 доларів США, що еквівалентно 5160634 гривням 30 копійкам.

Вона не погоджується з таким розміром кредитної заборгованості, оскільки курс НБУ станом на 01 липня 2016 року складав 24,82 гривні за 1 долар США. Відповідно сума 139636,30 доларів США становила 3465772 гривні 96 копійок.

Також її не було повідомлено про те, коли і в який саме спосіб банк збирається здійснити звернення стягнення на майно, та не було зазначено ринкову вартість майна, що було передано в іпотеку банку, оскільки сума боргу втричі менша від ринкової вартості її майна, що підтверджується висновком ТОВ «Інститут незалежної експертної оцінки».

04 серпня 2016 року вона направила лист на адресу банку, в якому висловила свою незгоду щодо заборгованості, заперечення проти суми боргу, строків нарахування штрафних санкцій та пені, строків позовної давності. Відповідь від банку вона не отримала.

Натомість банк, не повідомивши її, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, яка 16 серпня 2016 року прийняла заяву від банку, а вже 19 серпня 2016 року незаконно здійснила реєстрацію прав власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем. Тобто, без належних доказів виникнення у третьої особи (банку) права звернення стягнення на предмет іпотеки, не перевіривши достовірність поданих банком документів з приводу повідомлення її про рішення банку та без додержання вимог щодо 30-денного строку.

При вчиненні реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 не мала належних доказів отримання ОСОБА_3 вимоги банку з її підписом. Нотаріус не перевірила належне оформлення вимоги банку щодо розміру заборгованості і взагалі щодо форми та інформації, що була зазначена в листі банку.

За таких обставин вбачається, що приватний нотаріус при вчиненні реєстрації права власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем не пересвідчився в обізнаності боржника про рішення банку щодо способу задоволення вимог іпотекодержателя, суми боргу, чим порушила п. 284 Інструкції про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України (чинної на час вчинення нотаріальної дії).

Її чоловік є учасником бойових дій, і який в тому числі є співвласним нерухомого майна, переданого в іпотеку, у зв'язку з чим він також надавав згоду на передачу майна в іпотеку Банку у забезпечення виконання кредити і4 договору.

Згідно з ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей» військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов'язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов'язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються.

Банк не мав права нараховувати пеню і штрафи за прострочення виконання зобов'язання по сплаті заборгованості по кредиту у зв'язку з тим, що на неї як дружину військовослужбовця, та власника половини нерухомого майна, переданого в іпотеку, поширюються вимоги ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей».

У будинку, переданому у власність банку була прописана, проживала та проживає малолітня дитина - ОСОБА_4 У порушення вимог Закону України «Про основи соціального захисту бездомних осіб і безпритульних дітей» дозвіл органу опіки та піклування на вчинення правочину - передачі прав власності не отримувалась.

Вважає, що у нотаріуса не було правових підстав для реєстрації речових прав на спірне нерухоме майно, а саме: на будинок та земельну ділянку за адресою: АДРЕСА_1.

Просить суд ухвалити рішення, яким:

-визнати протиправним рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19 серпня 2016 року про державну реєстрацію права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та на земельну ділянку, що розташована за адресою: АДРЕСА_1;

-скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19 серпня 2016 року про державну реєстрацію права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на спірні будинок та земельну ділянку;

-зобов'язати Департамент з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вилучити запис з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на спірні будинок та земельну ділянку.

У судовому засіданні представник позивача підтримала заявлений позов та просила його задовольнити з наведених у ньому підстав.

Представник відповідача ПАТ «Інтеграл-Банк» вважала, що позов не підлягає задоволенню. Підтримала подані до суду письмові заперечення (т. 1, а.с. 184-188), в яких зазначено, що всі реєстраційні дії здійснені нотаріусом відповідно до вимог чинного законодавства.

Відповідач приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Направила до суду заяву про розгляд справи без її участі.

Представник третьої особи Департаменту з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проти задоволення позову заперечував у частині вимог про зобов'язання департамент вчинити дії. Пояснив, що у випадку задоволення первинних вимог позивача департамент за законом має вчинити такі дії, а вимога про вилучення запису з державного реєстру не може бути задоволена, оскільки така дія не передбачена законом.

Третя особа Солом'янська районна в м. Києві державна адміністрація Служба у справах дітей у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином. Направила до суду заяву про розгляд справи без участі її представника.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що 29 листопада 2016 року між АКБ «Інтеграл» та ОСОБА_1 був укладений кредитний договір № 274, за яким банк відкрив позичальнику відкличну кредитну лінію заборгованістю на позичковому рахунку не більше 100000 доларів США строком повернення не пізніше 28 листопада 2011 року із сплатою 14 відсотків річних, а позичальник зобов'язався вчасно повернути отримані кредитні кошти та сплатити відсотки й інші платежі, які передбачені або виплавають з договору (т. 1, а.с. 6).

29 листопада 2016 року між АКБ «Інтеграл» та ОСОБА_1 був укладений договір іпотеки, за яким на забезпечення виконання, укладеного між сторонами основного зобов'язання за кредитним договором № 274 від 29 листопада 2016 року, ОСОБА_1 передала в іпотеку належне їй на праві власності нерухоме майно, а саме: земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та житловий будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 (т. 1 , а.с. 12-14).

19 серпня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 прийнято рішення № 31020706 про проведення державної реєстрації права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на будинок та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (т. 2, а.с. 63).

Суд вважає, що не є підставою для задоволення позову посилання позивача на відсутність згоди органів опіки та піклування, оскільки її отримання не є за законом обов'язковою для нотаріуса при проведенні державної реєстрації права приватної власності.

Також не є такою підставою і посилання на ч. 15 ст. 14 Закону України «Про соціальний і правовий захист військовослужбовців та членів їх сімей», за якою військовослужбовцям з початку і до закінчення особливого періоду, а резервістам та військовозобов'язаним - з моменту призову під час мобілізації і до закінчення особливого періоду штрафні санкції, пеня за невиконання зобов'язань перед підприємствами, установами і організаціями усіх форм власності, у тому числі банками, та фізичними особами, а також проценти за користування кредитом не нараховуються.

Спір, що виник між сторонами не стосується нарахування штрафних санкцій, пені за невиконання зобов'язань чи процентів за користування кредитом, і дія цієї норми закону розповсюджуються саме на військовослужбовця, а не члена його сім'ї.

Відповідно до ч. 1 ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки, якщо інше не передбачено законом. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, встановлених статтею 12 цього Закону.

Частиною 3 цієї статті передбачено, що звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Пунктом 4.3.3. договору іпотеки від 11 листопада 2006 року, укладеного між сторонами, визначено, що іпотекодержатель має право у разі невиконання умов основного зобов'язання звернути стягнення на предмет іпотеки і задовольнити за рахунок цього майна свої вимоги в повному обсязі, включаючи суми кредитів, проценти за користування кредитами, пеню, штраф, інші платежі та санкції, що передбачені та/або випливають з основного зобов'язання, а також витрати, пов'язані з вчиненням виконавчого напису.

За п. 4.3.4. цього договору іпотеки право обирати порядок звернення стягнення на предмет іпотеки належить іпотекодержателю.

Згідно з п. 5.2. договору іпотеки за вибором іпотекодержателя застосовується один із наведених нижче способів звернення стягнення на предмет іпотеки та задоволення вимог іпотеко держателя, зокрема:

-за рішенням суду (п. 5.2.1.);

-у безспірному порядку на підставі виконавчого напису нотаріуса (п. 5.2.2.);

-згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя, укладеним шляхом здійснення застереження про задоволення вимог іпотекодержателя, що містяться в цьому договорі (п. 5.2.3.);

-задоволення вимог здійснюється шляхом передачі іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання іпотекодавцем основного зобов'язання у порядку, встановленому статтею 37 Закону України «Про іпотеку» (п. 5.2.4.);

-продажу іпотекодержателем від свого імені предмету іпотеки будь-якій особі на підставі договору купівлі-продажу у порядку, встановленому статтею 38 Закону України «Про іпотеку» (п. 5.2.5.).

Згідно з ч. 1 ст. 37 Закону України «Про іпотеку» іпотекодержатель може задовольнити забезпечену іпотекою вимогу шляхом набуття права власності на предмет іпотеки. Правовою підставою для реєстрації права власності іпотекодержателя на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки, є договір про задоволення вимог іпотекодержателя або відповідне застереження в іпотечному договорі, яке прирівнюється до такого договору за своїми правовими наслідками та передбачає передачу іпотекодержателю права власності на предмет іпотеки в рахунок виконання основного зобов'язання.

19 серпня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 прийнято рішення № 31020706 про проведення державної реєстрації права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на будинок та земельну ділянку, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 (т. 2, а.с. 63).

Позивач вважає таку реєстрацію протиправною та оскаржила її до суду.

Зазначає, що лише 22 липня 2016 року вона отримала від ПАТ «Інтеграл-банк» лист від 12 липня 2016 року, яким останній просив усунути порушення виконання умов кредитної договору № 274 від 29 листопада 2006 року та сплатити борг.

04 серпня 2016 року вона направила лист на адресу банку, в якому заперечувала розмір боргу, оспорювала строки нарахування штрафних санкцій та пені.

Банк не повідомивши її належним чином, звернувся до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, яка 19 серпня 2016 року здійснила реєстрацію прав власності на предмет іпотеки за іпотекодержателем.

Частиною 1 ст. 35 Закону України «Про іпотеку» встановлено, що у разі порушення основного зобов'язання та/або умов іпотечного договору іпотекодержатель надсилає іпотекодавцю та боржнику, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмову вимогу про усунення порушення. В цьому документі зазначається стислий зміст порушених зобов'язань, вимога про виконання порушеного зобов'язання у не менш ніж тридцятиденний строк та попередження про звернення стягнення на предмет іпотеки у разі невиконання цієї вимоги. Якщо протягом встановленого строку вимога іпотекодержателя залишається без задоволення, іпотекодержатель вправі прийняти рішення про звернення стягнення на предмет іпотеки шляхом позасудового врегулювання на підставі договору.

Згідно з ч. 2 ст. 18 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» перелік документів, необхідних для державної реєстрації прав, та порядок державної реєстрації прав визначаються Кабінетом Міністрів України у Порядку державної реєстрації прав на нерухоме майно та їх обтяжень.

Пунктом 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (чинного станом на 19 серпня 2016 року) визначено, що для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки, що містить застереження про задоволення вимог іпотекодержателя шляхом набуття права власності на предмет іпотеки, також подаються:

1) копія письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві та боржникові, якщо він є відмінним від іпотекодавця;

2) документ, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотекодержателя у разі, коли більш тривалий строк не зазначений у відповідній письмовій вимозі;

3) заставна (якщо іпотечним договором передбачено її видачу).

Наявність зареєстрованої заборони відчуження майна, накладеної нотаріусом під час посвідчення договору іпотеки, на підставі якого набувається право власності на предмет іпотеки іпотекодержателем, а також зареєстрованих після державної реєстрації іпотеки інших речових прав, у тому числі іпотеки, на передане в іпотеку майно не є підставою для відмови у державній реєстрації права власності за іпотекодержателем.

У п. 2.7. глави 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 передбачено, що якщо рішенням суду або договором про задоволення вимог іпотекодержателя передбачено право іпотекодержателя на продаж предмета іпотеки будь-якій особі-покупцеві, посвідчення таких договорів здійснюється за загальними правилами посвідчення договорів відчуження.

Для посвідчення такого договору іпотекодержатель зобов'язаний за тридцять днів до укладення договору купівлі-продажу письмово повідомити іпотекодавця та всіх осіб, які мають зареєстровані в установленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, про свій намір укласти такий договір. Іпотекодержатель має документально підтвердити нотаріусу, що він повідомив осіб, які мають зареєстровані в установленому законом порядку права чи вимоги на предмет іпотеки, відповідно до інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Судом були витребувані належним чином посвідчені копій документів щодо здійснення оспорюваної державної реєстрації права приватної власності від 19 серпня 2016 року індексний номер: 31020706 на об'єкти нерухомого майна (матеріали реєстраційної справи № 000) (т. 2, а.с. 1-64).

З цих матеріалів вбачається, що ПАТ «Інтеграл-Банк» при зверненні до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 для державної реєстрації права власності на підставі договору іпотеки було надано копію письмової вимоги про усунення порушень, надісланої іпотекодержателем іпотекодавцеві (т. 2, а.с. 24).

Разом з тим, така вимога датована 02 грудням 2015 року та позивачем ОСОБА_1 не отримувалась. На підтвердження факту отримання такої вимоги приватному нотаріусу були надані: копія опису вкладення у цінний лист, копія рекомендовано повідомлення без відмітки про вручення ОСОБА_1 та копія поштового конверту, який направлявся ОСОБА_1, з відміткою про повернення без вручення.

У такому випадку вбачається, що баком не було надано належного документа, що підтверджує наявність факту завершення 30-денного строку з моменту отримання іпотекодавцем та боржником, якщо він є відмінним від іпотекодавця, письмової вимоги іпотеко держателя як те передбачено п. 57 Порядку державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінет Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127 (чинного станом на 19 серпня 2016 року).

ПАТ «Інтеграл-Банк» належним чином повідомив позивача на наявність заборгованості за кредитним договором лише листом від 12 липня 2016 року (т. 1, а.с. 82).

Зазначений лист позивач отримала 22 липня 2017 року, що підтверджується відповідями Українського державного підприємства поштового зв'язку «Укрпошта» (т. 1, а.с. 85, 86).

Недотримання встановлених вимог статтею 24 Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» визначено як підставу для відмови у державній реєстрації прав та їх обтяжень.

За таких обставин, суд вважає, що рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19 серпня 2016 року про державну реєстрацію права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на спірний будинок та земельну ділянку було протиправним та підлягає скасуванню.

Разом з тим, не підлягає задоволенню вимога позивача про зобов'язання Департаменту з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вилучити запис з державного реєстру речових прав на нерухоме майно про державну реєстрацію права приватної власності за ПАТ «Інтеграл-Банк» на спірні будинок та земельну ділянку.

Відповідно до ч. 2 ст. 26 Закону України Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» у разі скасування на підставі рішення суду рішення про державну реєстрацію прав, документів, на підставі яких проведено державну реєстрацію прав, скасування записів про проведену державну реєстрацію прав, а також у випадку, передбаченому підпунктом «а» пункту 2 частини шостої статті 37 цього Закону, до Державного реєстру прав вноситься запис про скасування державної реєстрації прав.

Не потребує окремого зобов'язання Департаменту з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) вчинити дії визначені законом, а вимога про вилучення запису з державного реєстру речових прав на нерухоме майно взагалі законом не передбачена.

З огляду на наведене, позов підлягає частковому задоволенню.

З урахуванням часткового задоволення позову, на підставі ст. 88 ЦПК України, стягненню з кожного відповідача на користь позивача підлягає 275 гривень 60 копійок судового збору.

Керуючись статтями 5, 33, 35-37 Закону України «Про іпотеку», статтями 2, 6, 15, 18, 24, 26 Закону України Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень», Порядком державної реєстрації речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 25 грудня 2015 року № 1127, Порядком вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 169, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5, треті особи: Департамент з питань реєстрації Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), Солом'янської районної в м. Києві державної адміністрації Служба у справах дітей про визнання рішення протиправним, скасування рішення, зобов'язання вчинити дії задовольнити частково.

Визнати протиправним рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19 серпня 2016 року, індексний номер: 31020706, про державну реєстрацію права приватної власності за Публічним акціонерним товариством «Інтеграл-Банк» на:

-будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Головним управління житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 22 вересня 2006 року;

-земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку (серія НОМЕР_2), виданого Головним управлінням земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації 11 червня 2003 року.

Скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 від 19 серпня 2016 року, індексний номер: 31020706, про державну реєстрацію права приватної власності за Публічним акціонерним товариством «Інтеграл-Банк» на:

-будинок, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі свідоцтва про право власності, виданого Головним управління житлового забезпечення Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) 22 вересня 2006 року;

-земельну ділянку, кадастровий номер НОМЕР_1, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 та належить ОСОБА_1 на праві приватної власності на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку (серія НОМЕР_2), виданого Головним управлінням земельних ресурсів Київської міської державної адміністрації 11 червня 2003 року.

У задоволенні інших позовних вимог відмовити.

Стягнути з Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк» на користь ОСОБА_1 275 гривень 60 копійок судового збору.

Стягнути з приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 275 гривень 60 копійок судового збору.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: