АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1702/17Головуючий по 1 інстанції
Категорія : на ухвалу ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 серпня 2017 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3, ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу, поділ спільного майна подружжя та стягнення аліментів на неповнолітніх дітей,

в с т а н о в и л а :

ОСОБА_6 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу, поділ спільного майна подружжя та стягнення аліментів на неповнолітніх дітей.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_6 визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з вказаною ухвалою ОСОБА_6 подала апеляційну скаргу, вважаючи, що вона постановлена з порушенням норм процесуального права та просить суд скасувати оскаржувану ухвалу, а справу повернути до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги, судова колегія вважає, що апеляційна скарга підлягає до задоволення з наступних підстав.

Постановляючи ухвалу про повернення позовної заяви позивачу, суд першої інстанції виходив з того, що позивач не усунув недоліки, що були зазначені в ухвалі Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 червня 2017 року.

Колегія суддів не погоджується з таким висновком суду першої інстанції.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_6 звернулася з позовом до ОСОБА_7 про розірвання шлюбу, поділ спільного майна подружжя та стягнення аліментів на неповнолітніх дітей.

Ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 08 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_6 було залишено без руху з наданням терміну для усунення недоліків. Мотивуючи тим, що при подачі позовної заяви не було дотримано вимог ст. 119 ЦПК України, а саме не зазначено ціну позову, копії документів не завірені, не надані докази, що підтверджували б обставини справи та не сплачено судовий збір за позовні вимоги, що не є пільговими відповідно до ЗУ «Про судовий збір».

19 червня 2017 року представник позивача подав до суду заяву про усунення недоліків, в якій зазначив, що для визначення ціни позову необхідно провести експертизу визначення вартості майна, проте у позивача відсутні оригінали документів на це майно, що унеможливлює проведення експертизи.

Згідно з роз'ясненнями, наданими в п. 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення. Подання доказів можливе на наступних стадіях цивільного процесу, тому суд не вправі через неподання доказів при пред'явленні позову залишати заяву без руху та повертати заявнику.

Крім того, в п. 16 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», надано роз'яснення, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору.

Колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку, що не надання доказів, що підтверджують обставини справи є підставою для залишення позовної заяви без руху та її повернення, оскільки на стадії відкриття провадження у справі суд не повинен вирішувати питання щодо належності та допустимості наданих позивачем доказів. Також суд першої інстанції не застосував положення ст. 80 ЦПК України при визначені суми судового збору, що підлягає до сплати за подачу позовної заяви.

Враховуючи наведене, так як суд не звернув увагу на вказані норми закону і, не вирішивши питання про відкриття провадження у справі, прийшов до передчасного висновку про повернення заяви, ухвала суду є незаконною та у відповідності до вимог ч.3 ст.312 ЦПК України підлягає скасуванню з підстав порушення судом порядку, встановленого для вирішення питання про відкриття провадження у справі з направленням матеріалів справи до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 312, 314, 315 ЦПК України колегія суддів судової палати,

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_6 на ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року задовольнити.

Ухвалу Уманського міськрайонного суду Черкаської області від 26 червня 2017 року скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та оскарженню в касаційному порядку до суду касаційної інстанції не підлягає.

Головуючий :

Судді :