Провадження №: 2/752/4065/17
22 листопада 2017 року Голосіївський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Ладиченко С.В.
за участю секретаря - Мороз О.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення про стягнення боргу за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН , -
у травні 2017 року позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення про стягнення боргу за електричну енергію, спожиту з порушенням ПКЕЕН.
Позивач просить стягнути з відповідачаОСОБА_116 309,67 грн. боргу за не обліковану електроенергію та витрати пов'язані зі сплатою судового збору.
Свої вимоги позивач обґрунтував тим, що відповідно до договору про користування електричною енергією від 23.07.2013 ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» постачає електричну енергію за адресою проживання ОСОБА_1.
Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.1. Методики за формулою 2.7. Нараховані суми становлять відповідно 2 082,96 грн., 8 226,71 грн. (розрахунки додаються). Однак станом на 28.11.2016 заборгованість за актами про порушення ПКЕЕН загальною сумою 16 309,67 грн. споживачем не погашена.
Внаслідок невиконання відповідачем своїх зобов'язань ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» змушене звернутися до суду за захистом порушених прав.
Позивач явку свого представника в судове засідання не забезпечив, представником позивача - Бугай О.О., до суду була надана заява, в якій просить розглядати справу без участі представника. Також зазначив про те, що позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти ухвалення по справі заочного рішення.
Відповідач, який повідомлявся в установленому законом порядку про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, про причини неявки суд не повідомив.
Відповідно до вимог ч.1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
За таких обставин суд, враховуючи вимоги ст. ст. 224, 225 ЦПК України, вважав за можливе розглянути справу без участі відповідачів та ухвалити по справі заочне рішення.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що відповідно до договору про користування електричною енергією від 23.07.2013 ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» постачає електричну енергію за адресою проживання ОСОБА_1.
Відповідно до п. 53 Правил користування електричної енергії для населення, у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника.
Відповідно до п.п. 19, 21 Правил користування електричною енергією затверджених Постановою КМУ від 26 липня 1999 р. № 1357 (далі Правила) розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем.
Вартість електроенергії визначається як добуток обсягу споживання електроенергії на тариф, що діяв у періоді, за який здійснюється оплата.
У разі відмови споживача від підпису в акті робитися позначка про відмову.
Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину необлікованої електричної енергії.
Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показань чи технічної перевірки приладу обліку до моменту усунення порушення за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.
Комісією було проведено розрахунок вартості не облікованої електроенергії відповідно п. 3.1. Методики за формулою 2.7. Нараховані суми становлять відповідно 2 082,96 грн., 8 226,71 грн. (розрахунки додаються). Однак станом на 28.11.2016 заборгованість за актами про порушення ПКЕЕН загальною сумою 16 309,67 грн. споживачем не погашена.
Представником позивача - Бугай О. О суду надані документи, з яких вбачається, що рішенням Голосіївського суду м. Києва від 18 травня 2017 року в задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Київенерго» про визнання незаконним рішення - відмовлено.
Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 12.09.2017 року рішення Голосіївського суду м. Києва від 18 травня 2017 року залишено без змін.
Відповідно до ч.2 ст. 638 ЦК України, договір укладається шляхом пропозиції однієї сторони укласти договір (оферти) і прийняття пропозиції (акцепту) другою стороною.
Ч.2 ст. 642 ЦК України передбачено, якщо особа, яка одержала пропозицію укласти договір, у межах строку для відповіді вчинила дію відповідно до вказаних у пропозиції умов договору (надала послугу, виконала роботи, сплатила суму грошей тощо), яка засвідчує її бажання укласти договір, ця дія є прийняттям пропозиції.
Тобто, надання рахунків та їх оплата у встановленому порядку підтверджують правовідносини між споживачем та енергопостачальною організацією.
Відповідно до ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку. Зобов'язання виникають з підстав, встановлених ст. 11 цього Кодексу. Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Відповідно до ст. 526 зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 610 ЦК України порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання).
У відповідності зі ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Також, у відповідності до ч.1 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірним рішенням, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи , а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Крім того, суд вважає за необхідне на підставі ст. 88 ЦПК України стягнути з відповідача на користь позивача судові витрати в справі.
З огляду на викладене, на підставі ст. ст. 509,526,610,625 ЦК України, ст. ст. 4, 10, 11, 27, 57-60, 64, 110, 137,179, 208, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд, -
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва шляхом подання через Голосіївський районний суд м. Києва апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя С. В. Ладиченко