АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючий суддя Оніщук М.І.,

судді Українець Л.Д., Соколова В.В.,

секретар Майданець К.В.,

за участю:

позивача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року про повернення позовної заяви по цивільній справі за позовом ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Відділ реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві про визнання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та зобов'язання внести зміни до актового запису про народження дитини стосовно даних про батька,

В С Т А Н О В И ЛА:

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 21.09.2017 позовну заяву повернуто позивачам (а.с. 24).

В апеляційній скарзі позивач ОСОБА_3 просить ухвалу скасувати, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду. Вказує, що ухвала постановлена з порушенням норм процесуального права, оскільки судом не враховано вимоги процесуального закону, який визначає, що якщо невідоме зареєстроване місце проживання відповідача, він викликається в суд через оголошення у пресі.

В судовому засіданні позивачка ОСОБА_3 підтримала апеляційну скаргу з викладених в ній підстав та просила її задовольнити.

Заслухавши доповідь судді, вислухавши пояснення позивачки, вивчивши та дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.

Суд першої інстанції постановляючи оскаржувану ухвалу виходив з того, що дана справа не підсудна Голосіївському районному суду м. Києва.

Вказаний висновок суду є передчасним і не ґрунтується на вимогах процесуального закону, з огляду на наступне.

З матеріалів справи вбачається, що у травні 2017 року до Голосіївського районного суду м. Києва надійшла позовна заява ОСОБА_3 та ОСОБА_4 до ОСОБА_5, третя особа: Відділ РАЦС Голосіївського РУЮ у м. Києві про визнання батьківства, виключення запису про батька з актового запису про народження дитини та зобов'язання внести зміни до актового запису про народження дитини стосовно даних про батька.

Позивачами в позовній заяві вказано, що місце реєстрації відповідача невідоме.

Відповідно до ч. 1 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Частиною 9 ст. 110 ЦПК України визначено, що позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред'являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції вказав на те, що позивачі не зазначили ні зареєстрованого у встановленому законом порядку місця проживання відповідача, ні останнього відомого зареєстрованого його місця проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).

Разом з цим, у позові позивачкою зазначено, що вони з відповідачем з 26.02.2014 перебувають у зареєстрованому шлюбі. Приблизно в травні 2014 року відповідач виїхав за кордон і більше не повертався. В судовому засіданні позивачка пояснила, що після укладення шлюбу вони з відповідачем проживали у неї за адресою: АДРЕСА_1 і іншої адреси місця проживання або реєстрації їй не відомо.

При цьому, слід наголосити, що в матеріалах справи міститься запит суду до Відділу з питань реєстрації місця проживання/перебування фізичних осіб Голосіївської районної у м. Києві державної адміністрації щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання відповідача, остання відома адреса проживання якого є АДРЕСА_1.

Відповіді на вказаний запит матеріали справи не містять.

У відповідності з вимогами ч. 3 ст. 122 ЦПК України, у разі якщо відповідачем у позовній заяві, поданій і оформленій у порядку, встановленому цим Кодексом, вказана фізична особа, що не є суб'єктом підприємницької діяльності, суд не пізніше двох днів з дня надходження позовної заяви до суду звертається до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) такої фізичної особи.

Інформація про місце проживання (перебування) фізичної особи має бути надана протягом трьох днів з моменту отримання відповідним органом реєстрації місця проживання та перебування особи відповідного звернення суду.

Якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд повертає позовну заяву на підставі пункту 4 частини третьої статті 121 цього Кодексу.

У разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи, суд вирішує питання про відкриття провадження у справі. Подальший виклик такої особи як відповідача у справі здійснюється через оголошення у пресі.

Більш того, ст. 119 ЦПК України визначено форму і зміст позовної заяви, зокрема вказано, що позовна заява, окрім іншого, має містити ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі.

У відповідності з вимогами частин 1, 2 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Одержавши позовну заяву та встановивши, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, суд першої інстанції мав процесуальні підстави для залишення заяви без руху і надання позивачу строку для усунення її недоліків, зокрема, запропонувати позивачу зазначити принаймні останнє відоме зареєстроване його місце проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи), та/або звернутися до відповідного органу реєстрації місця перебування та місця проживання особи щодо надання інформації про зареєстроване місце проживання (перебування) відповідача, і, в залежності від встановленого, вирішити питання про відкриття провадження у справі.

З наведеного вбачається, що суд першої інстанції передчасно дійшов висновку про непідсудність даної справи, а тому ухвала про повернення позову підлягає скасуванню з направленням питання відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції, у відповідності з вимогами ч. 3 ст. 312 ЦПК України.

При цьому, слід зазначити, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, оскільки вимога скарги про направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції, не ґрунтується на вимогах процесуального закону.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 218, 303, 304, 307, 312-315, 317, 319 ЦПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Ухвалу Голосіївського районного суду м. Києва від 21 вересня 2017 року про повернення позовної заяви - скасувати, а питання відкриття провадження у справі передати на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та в касаційному порядку оскарженню не підлягає.

Головуючий М.І.Оніщук

Судді Л.Д. Українець

В.В.Соколова