Справа № 495/3633/17
№ провадження 2-п/495/52/2017
Ухвала

31 липня 2017 року м. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області

у складі: головуючого одноособово судді Боярського О.О.

при секретарі Акопян М.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву відповідача по справі ОСОБА_1 сільської ради про перегляд заочного рішення по справі №495/3633/17 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1 сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про скасування державного акту на право колективної власності та припинення права колективної власності,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області знаходиться вищевказана цивільна справа за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1 сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про скасування державного акту на право колективної власності та припинення права колективної власності.

Представник відповідача ОСОБА_1 сільської ради за довіреністю ОСОБА_4 надав до суду письмову заяву про перегляд вищевказаного заочного рішення від 06.06.2017 року.

Як на підставу для перегляду рішення відповідач посилається на той факт, що рішення було ухвалено у відсутність відповідача та його представника, які перебували на лікарняному про що належним чином повідомили суд. Однак, судом не були враховані медичні довідки відповідача та його представника про неможливість бути присутніми на засіданні 06.06.2017 року, таким чином судом було безпідставно розглянуто справу в заочному порядку, оскільки відповідач повідомив про причину своєї неявки, яка була поважною та просив відкласти розгляд справи. Крім того, судом не були досліджені наявні в матеріалах справи докази, що мають істотне значення для вирішення справи.

Щодо обставин справи, представник відповідача зазначив, що вагомим аргументом щодо незаконності вимог позивачів є наявність правонаступників КСП «Нова Царичанка» - членів колективного підприємства, які є пайовиками цього підприємства та мають отримати земельну ділянку у вигляді земельної частки (паю).

Відповідно до Закону України «Про форми власності на землю» № 2073-ХІІ від 30 січня 1992 року, що втратив чинність на підставі Закону України № 1377-IV від 11 грудня 2003 року, в Україні поряд з державною запроваджено колективну і приватну форми власності на землю, а також встановлено, що власність на землю в Україні має такі форми: державна, колективна, приватна. Всі форми власності є рівноправними.

Згідно ст.5 Земельного кодексу України від 18 грудня 1990 року, у колективну власність можуть бути передані землі колективних сільськогосподарських підприємств, сільськогосподарських кооперативів, сільськогосподарських акціонерних товариств в тому числі створених на базі радгоспів та інших державних сільськогосподарських підприємств, землі садівничих товариств - за рішенням загальних зборів цих підприємств, кооперативів, товариств.

У відповідності зі ст.23 Земельного кодексу України від 18 грудня 1990 року, право власності або право постійного користування землею посвідчується державними актами, які видаються і реєструються сільськими, селищними, міськими, районними Радами народних депутатів.

Державний акт на право колективної власності на землю видається колективному сільськогосподарському підприємству, сільськогосподарському кооперативу, сільськогосподарському акціонерному товариству із зазначенням розмірів земель, що перебувають у власності підприємства, кооперативу, товариства і у колективній власності громадян. До державного акта додається список цих громадян.

За таких обставин, відповідач вважає, що оскаржуваний державний акт на право колективної власності на землю був виданий в порядку та у відповідності з положеннями законодавства, чинного на час його видачі.

Про існування будь-яких порушень закону при його видачі, які могли б бути підставою для скасування вказаного державного акту, позивачем у позові не зазначено та не встановлено. Права позивачів під час видачі державного акту ніяким чином не порушувались.

Натомість, позивач, як на підставу своїх вимог про скасування оскаржуваного державного акту на право колективної власності на землю, посилається, на порушення його права на отримання у власність земельної ділянки відповідно до ст.121 Земельного кодексу України та відсутність відповідно до ст.78 Земельного кодексу України такої форми власності, як колективна.

Право на земельну частку (пай) мають члени колективного сільськогосподарського підприємства відповідно до списку, що додається до державного акта на право колективної власності на землю.

Крім того, судом не досліджувався список осіб - додатку до державного акту. Взагалі позивачем не було надано даний додаток (список пайовиків), який є невідємною частиною державного акту. Видача громадянам сертифікатів на право на земельну частку (пай) єдиного в Україні зразка та їх реєстрація провадяться відповідною районною державною адміністрацією. Проте, в даному судовому процесі не було залучено Білгород-Дністровську районну державну адміністрацію. Тому судом не були досліджені в повному обсязі наявні в матеріалах справи докази, що мають істотне значення для вирішення справи, та ухвалення законного та обгрунтованого рішення.

Відповідач, голова ОСОБА_1 сільської ради та його представник за довіреністю ОСОБА_4 в судовому засіданні наполягали на задоволенні заяви про перегляд заочного рішення.

Адвокат позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечував проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Вивчивши матеріали справи, заяву та додані до неї документи, суд вважає, що заяву відповідача по справі №495/3633/17 про перегляд заочного рішення від 06.06.2017 року, слід залишити без задоволення з наступних підстав.

Заочним рішенням Білгород-Дністровського міськрайонного суду Одеської області від 06.06.2017 року задоволено позовні вимоги ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування державного акту на право колективної власності та припинення права колективної власності, скасовано Державний акт на право колективної власності на землю серії ОД-05-28, виданого ОСОБА_1 сільською радою народних депутатів на підставі рішення ОСОБА_1 сільської ради Білгород-Дністровського району Одеської області від 21 червня 1995 року КСП «Нова Царічанка» в частині земель площею 80 га; припинено право колективної власності на земельну ділянку, зазначену у державному акту на право колективної власності на землю серії ОД-05-28, виданий ОСОБА_1 сільською радою народних депутатів на підставі рішення ОСОБА_1 сільської ради народних депутатів Білгород-Дністровського району Одеської області від 21 червня 1995 року КСП «Нова Царічанка» в частині земель площею 80 га.

Копія заочного рішення направлена сторонам по справі.

У відповідності до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки без поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Отже, цивільно-процесуальне законодавство закріплює юридичну сукупність, за наявності всіх елементів якої заочне рішення підлягає скасуванню.

Посилання відповідача на те, що він не з'явився до суду з поважної причини суд не бере до уваги, оскільки, в матеріалах справи містяться чисельні заяви представника відповідача, а також відповідача про відкладення судових розглядів із тієї чи іншої причини, а отже вбачається, що вказані особи були обізнані із тим, що має місце судовий процес та датами проведення судових засідань. Крім того, на підтвердження поважності причин неявки має місце довідка відповідача та його представника про проходження лікування саме у день засідання. Разом з тим, судом неодноразово були відкладені судові засідання. Суд дійшов обґрунтованого висновку про те, що відповідач та представник останнього не використовують належним чином свої процесуальні права, більш того зловживають такими правами, що зумовлює невиправдану тяганину розгляду цивільної справи і порушує права позивача передбачені ст.6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод», на розгляд справи упродовж розумного строку. Небажання відповідача бути присутнім у судовому засіданні не є поважною причиною його неявки.

У відповідності до ст.157 ЦПК України суди розглядають справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Отже, дотримуючись норми ст.157 ЦПК України, беручи до уваги, неявку, належним чином повідомленого про час і місце розгляду справи відповідача та відсутність з його боку жодної заяви, суд розглянув справу в заочному порядку.

В своїй заяві відповідач не навів суду жодного доказу, який би мав істотне значення для вирішення справи та вплинути на зміст ухваленого за результатами заочного розгляду справи рішення суду. Надання відповідачем правової оцінки рішенню суду не може розцінюватися як доказ, який має істотне значення для вирішення справи. Доводи відповідача про порушення судом норм матеріального та процесуального права при ухваленні заочного рішення не є підставою для його перегляду, а можуть бути викладені відповідачем в разі реалізації ним свого права на апеляційне оскарження рішення суду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що цивільна справа була розглянута на підставі наявних у справі доказів, в межах заявлених позовних вимог, рішення суду є законним та обґрунтованим.

У відповідності до п.1 ч.3 ст. 231 ЦПК України суд своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення може залишити заяву без задоволення.

Зважаючи на вищевикладене, суд вважає за необхідне залишити заяву відповідача про перегляд заочного рішення без задоволення.

Керуючись ст. ст. 231, 232 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 сільської ради про перегляд заочного рішення по справі №495/3633/17 за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_1 сільської ради, третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги Головне управління Держгеокадастру в Одеській області про скасування державного акту на право колективної власності та припинення права колективної власності - залишити без задоволення.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: