Номер провадження 2/754/2865/17
Справа №754/835/17
РІШЕННЯ

Іменем України

19 липня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді - Панченко О.М.

за участю секретарів судового засідання - Полярної М.В., Моторенко К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Київенерго» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості не облікованої електричної енергії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості не облікованої електричної енергії, мотивуючи свої вимоги тим, що відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Київенерго». 16.12.2013 року представниками ПАТ «Київенерго» за адресою відповідача виявлено порушення ПКЕЕН, а саме виявлені ознаки втручання в розрахунковий засіб обліку, з метою зміни його показів, внаслідок чого спожита енергія недораховувалась, пошкоджена пломба про повірку засобу обліку та пломба заводу виробника (порушена цілісність пломби) які встановлені на правому та лівому гвинті кожуха електролічильника, про що складено акт порушень №24134. Акт про порушення цих правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 визначити величину не облікованої електричної енергії. Вартість електричної енергії неврахованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН відповідно до п. 3.4 за формулою 2.7 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року №562, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними та становить 6 942.88 грн. станом на 01.12.2016 року На предмет правомірності акт порушення розглядався 07.04.2014 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними, комісією встановлено, що акт складено правомірно, відповідач на засідання комісії не з»явився. Оскільки станом на жовтень 2016 року борг відповідачем не сплачено, позивач був вимушений звернутися до суду з заявою про видачу судового наказу, який було видано судом 19.10.2016 року. Проте, ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16.11.2016 року судовий наказ виданий 19.10.2016 року було скасовано, тому позивач був вимушений звернутися з даними позовними вимогами до суду.

Представник позивача в судовому засіданні повністю підтримала позовну заяву і просила суд про задоволення позову в повному обсязі.

Відповідач ОСОБА_1 та його представник в судовому засіданні не визнали позовні вимоги, надавши свої письмові заперечення, просили відмовити в задоволенні позовних вимог в повному обсязі, вважають, що акт проведення експертизи лічильників електроенергії від 04.04.2014 року складений не спеціалізованою організацією і не може розглядатися як підстава для застосування Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією. Крім того, вважають, що позивачем при подачі позову до суду пропущено строк позовної давності.

Вислухавши пояснення представника позивача, відповідача, його представника, допитавши свідка, вивчивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що в позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

В судовому засіданні встановлено, що відповідно до Цивільного Кодексу України, Закону України «Про електроенергетику», Правил користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою Кабінету Міністрів України №1357 від 26.07.1999 року і Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживача Правил користування електричною енергією, затвердженою постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 22.11.1999 року №1416 ПАТ «Київенерго» здійснює постачання електричної енергії відповідачу на відплатній основі, щомісяця надсилає йому платіжні доручення на оплату спожитої енергії, а відповідач має здійснювати оплату виставлених рахунків.

Відповідач є споживачем електричної енергії, яку постачає ПАТ «Київенерго».

16.12.2013 року представниками ПАТ «Київенерго» за адресою відповідача: АДРЕСА_1 виявлено порушення ПКЕЕН, а саме виявлені ознаки втручання в розрахунковий засіб обліку, з метою зміни його показів, внаслідок чого спожита енергія недораховувалась, пошкоджена пломба про повірку засобу обліку та пломба заводу виробника (порушена цілісність пломби) які встановлені на правому та лівому гвинті кожуха електролічильника, про що складено акт порушень №24134.

Акт про порушення цих правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 року №562 визначити величину не облікованої електричної енергії. Вартість електричної енергії неврахованої внаслідок порушення відповідачем ПКЕЕН відповідно до п. 3.4 за формулою 2.7 Методики визначення обсягу і вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами Правил, затвердженої постановою НКРЕ України від 04.05.2006 року №562, комісією з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними та становить 6 942.88 грн. станом на 01.12.2016 року На предмет правомірності акт порушення розглядався 07.04.2014 року на засіданні комісії з розгляду актів порушень ПКЕЕН та умов договорів про користування електричною енергією і нарахувань за ними, комісією встановлено, що акт складено правомірно, відповідач на засідання комісії не з»явився.

Оскільки станом на жовтень 2016 року борг відповідачем не сплачено, позивач був вимушений звернутися до суду з заявою про видачу судового наказу, який було видано судом 19.10.2016 року.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 16.11.2016 року судовий наказ виданий 19.10.2016 року було скасовано, тому позивач був вимушений звернутися з даними позовними вимогами до суду.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_1 надав суду акт про виконання технічної перевірки від 16.12.2013 року (а.с. 40).

Допитаний в судовому засіданні якості свідка електромонтер ПАТ «Київенерго» ОСОБА_2 пояснив про те, що ним в групі уповноважених осіб ОСОБА_3 та ОСОБА_4 було складено акт про виявлене порушення, а саме за адресою: АДРЕСА_1 - втручання в розрахунковий засіб обліку - електролічильник з метою зміни його показів, внаслідок чого спожита електроенергія не дораховується. Крім того, пояснив, що в акті про виконання технічної перевірки від 16.12.2013 року, що був наданий відповідачем як доказ навпроти його прізвища стоїть не його підпис.

Згідно з п.п.9,10 Правил користування електричною енергією для населення, споживання електричної енергії без приладів обліку не допускається, крім випадків, передбачених цими Правилами.

Прилади обліку встановлюються відповідно до вимог правил улаштування електроустановок. Прилад обліку повинен мати пломбу з відбитком повірочного клейма територіального органу Держспоживстандарту та пломбу з відбитком клейма або логотипу енергопостачальника.

Відповідно до п.14 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення зовнішнього пошкодження приладу обліку, зриву пломби або його несправності в роботі споживач зобов'язаний негайно письмово повідомити про це енергопостачальника.

Відповідно до п. п. 19, 21 Правил розрахунки населення за спожиту електричну енергію здійснюються за діючими тарифами (цінами) для населення на підставі показань приладів обліку. Знімання показань приладів обліку провадиться споживачем щомісяця. Енергопостачальник має право контролювати правильність знімання показань приладів обліку та оформлення платіжних документів споживачем. Іншими словами, кількість спожитої енергії має щомісяця визначатися самостійно споживачем за фактичними показаннями приладу обліку електроенергії.

Отже, Відповідач як споживач електричної енергії зацікавлений в правильності роботи приладу обліку.

Засобом обліку електричної енергії №0994089 здійснювався облік електричної енергії, поданої до квартири Відповідача, особовий рахунок по якій Публічним акціонерним товариством «Київенерго» відкрито на ім'я ОСОБА_1, отже він є споживачем електричної енергії в розумінні ст.1 Закону України «Про електроенергетику» та Правил користування електричною енергією для населення.

Також між сторонами укладено договір про користування електричною енергією від 05.08.2013 року.

Згідно ч. 1 ст. 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Відповідно до п. 15 ПКЕЕН Пошкоджені прилади обліку, а також прилади обліку із зірваними або пошкодженими пломбами підлягають експертизі, що проводиться комісією у складі представників енергопостачальника та територіальних органів Держспоживстандарту або спеціалізованими організаціями (підприємствами), які мають право на проведення відповідної перевірки, із залученням представників Держспоживстандарту.

Відповідно до акту експертизи проведеної метрологічною лабораторією ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» за участю представника Держспоживстандарту встановлено, що внаслідок пошкодження пломб держповірки та виробника, отримано несанкціонований доступ до конструкції лічильника. Метрологічні параметри не відповідають класу точності, максимальна похибка складає -51,94%, отже прилад обліку недораховував 51,94 % електроенергії.

Факт втручання споживача в роботу засобу обліку електричної енергії №0994089, яким здійснювався облік електричної енергії, поданої до квартири АДРЕСА_2, внаслідок якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію на 51,94 %, підтверджено висновком експертизи.

Відповідальність за самовільне втручання в роботу електролічильника, в результаті якого електролічильник споживача недораховував електричну енергію несе споживач електричної енергії.

Недоврахована електрична енергія -це обсяг електричної енергії, використаний споживачем але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Крім того, судом при розгляді справи було встановлено, що після виявленого порушення споживання електричної енергії збільшилось майже вдвічі. Збільшення споживання електричної енергії також свідчить про безоблікове споживання, а саме з наведеної представником позивача інформації встановлено, що у 2009 році кількість спожитої електричної енергії, кВт за адресою місця проживання відповідача складала - 1565, 2010 рік - 2409, 2011 рік - 2395, 2012 рік - 2274, 2013 рік - 2382 (порушення зафіксовано 16.12.2013 року), 2014 рік - 5463, 2015 рік - 4442, 2016 рік - 3784.

Згідно із п. 42 Правил споживач електричної енергії зобов'язаний: невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки, здійснювані з метою збільшення споживання електричної потужності.

Щодо посилання представника відповідача по справі в судовому засіданні на лист НКРЕКП, то дані лист не є нормативно-правовим актом, має рекомендаційний характер, такої ж думки дотримується Колегія суддів судової палати у цивільних справах, яка викладена в Ухвалі від 17.09.2014 року.

Відповідно до П. 53 ПКЕЕН, якщо між споживачем і енергопостачальником не досягнуто згоди про користування електричною енергією, її оплату, збереження приладів обліку тощо, спірні питання вирішуються в установленому законодавством порядку.

Згідно ст. 64 ЦПК України письмовими доказами є будь-які документи, акти, довідки, листування службового або особистого характеру або витяги з них, що містять відомості про обставини, які мають значення для справи.

16.12.2013 року під час рейдової перевірки за адресою Відповідача виявлено порушення ПКЕЕН, а саме: виявлені ознаки втручання в розрахунковий засіб обліку, з метою зміни його показів, внаслідок чого спожита енергія недовраховувалась, пошкоджена пломба про повірку засобу обліку та пломба заводу виробника (порушена цілісність пломби) які встановлені на правій та лівий гвинт кріплення кожуха електролічильника. Виявити порушення про контрольному огляді можливості не було, про що складено акт порушень № 24134.

Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.

На підставі акта енергопостачальник має право відповідно до Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією (далі - Методика), затвердженої постановою Національної комісії регулювання електроенергетики України від 04.05.2006 № 562, визначити величину не облікованої електричної енергії.

Розмір не облікованої електричної енергії розраховується відповідно до оформленого акта про виявлення порушення за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії за кількістю днів за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується сума за актом порушень, але не більше терміну позовної давності.

Таким чином, у відповідності до зазначених вимог ПКЕЕН, відбулося засідання комісії з розгляду актів порушень правил користування електричною енергією для населення. Комісією було встановлено, що акт складено правомірно.

На засіданні комісії було вирішено провести розрахунок вартості електроенергії, спожитої з порушенням ПКЕЕН відповідно п. 3.4 Методики за формулою (3.1). Нарахована сума склала 6942,88 грн. Рішення комісії оформлено протоколом №2296 від 07.04.2014.

Нарахування проводились згідно з П. 3.4 Методики де зазначено , що у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 Методики, так відповідно до ч. 3 п. 3.1. Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку.

Розрахунковий добовий обсяг споживання електричної енергії (W, кВт.год) визначається за формулою

W = 24 · P · K · K , (3.1)

доб. дог. сез. вик.

де

P - величина потужності електроустановок споживача,

дог.

передбачена договором про користування електричною енергією, кВт;

K - коефіцієнт сезонності (приймається рівним 0,8 у літній період та рівним 1 на період опалення).

сез

K - коефіцієнт використання потужності

вик

Відповідно до п. 3.3 Методики розрахунок вартості необлікованої електричної енергії здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості необлікованої електричної енергії; за кількістю днів.

Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за

спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об'єкт (приміщення), але

не більше ніж за три роки.

Відповідно до ст. 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.

Згідно з ст. 257 ЦК загальна позовна давність встановлюється тривалістю три роки.

Порушення ПКЕЕН було виявлено 16.12.2013 року. Про нарахування вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил комісією з розгляду актів прийняте рішення 07.04.2014 року про нарахування суми відповідно до Методики за попередній період.

Відповідно до ст. 261 ЦК України перебіг строку позовної давності починається з дня виникнення права на позов. Отже, днем виникнення права позивача на пред»явлення позову є 07.04.2014 року.

З положень ст.264 ЦК України вбачається, що строк позовної давності переривається також пред'явленням відповідного позову щодо боргу, на яку має право позивач.

Після переривання перебіг позовної давності починається заново.

Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.

Порядок звернення з вимогами про стягнення заборгованості за спожиту електроенергію передбачений спеціальною нормою, а саме ст.ст.95, 96 ЦПК України, згідно з якими особа, які належить право вимоги може звернутись з заявою про видачу судового наказу, у разі якщо заявлено вимогу про стягнення заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг.

05.10.2016 року ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулося з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачем Правил.

19.10.2016 р Деснянським районним судом м. Києва винесено судовий наказ №754/12717/16-ц.

В силу положень ст.118 ЦПК України позовна заява щодо вимог, визначених ст.96 цього Кодексу, може бути подана тільки в разі відмови у прийнятті заяви про видачу судового наказу або скасування його судом.

Ухвалою від 16.11.2016 року вищевказаний судовий наказ було скасовано.

З огляду на викладені норми чинного законодавства подання, в даному випадку заяви про видачу судового наказу з вимогами про стягнення заборгованості перериває строк позовної давності.

27.12.2016 року ПАТ «КИЇВЕНЕРГО» звернулося з позовом до відповідача ОСОБА_1 в позовному провадженні.

Тобто, у даному випадку пропуску позивачем строку позовної давності немає.

Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться та відповідно до ч. 1 ст. 625 ЦК України боржник не звільніється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов»язання.

Відповідно до статті 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно зі статтею 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до статті 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.

Згідно зі статтею 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір.

На підставі вищевказаного, проаналізувавши зібрані по справі докази в їх сукупності, суд приходить до висновку про обґрунтованість заявлених позовних вимог та про можливість їх задоволення. Заперечення ж відповідача на позовну заяву ПАТ «Київенерго» суд не може прийняти до уваги, оскільки вони не є переконливими та не доведені відповідачем в судовому засіданні.

На підставі викладеного, керуючись ст. 10,15, 60, 212-215 ЦПК України, України, ст. 526, 625,714 ЦК України, Правилами користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 26.07.1999 року № 1357, Законом України «Про електроенергетику», суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Київенерго» - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства «Київенерго» 6 942 грн. 88 коп. вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачем Правил та зарахувати на рахунок із спеціальним режимом використання № 1 у ГУ по м. Києву та Київській області ВАТ «Ощадбанк», МФО 322669, , а також судові витрати у вигляді судового збору в розмірі 1 378.00 грн.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня проголошення рішення шляхом подачі апеляційної скарги.

Головуючий: