Справа № 454/3023/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(заочне)

28 грудня 2017 року Сокальський районний суд Львівської області у складі:

головуючого - судді Фарина Л. Ю. ,

при секретарі Кочмар Н.-Г.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Сокалі, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право на користування жилим приміщенням,,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом та просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме будинком АДРЕСА_1Вказує, що на підставі договору дарування від 17.02.2012р. вказаний будинок належить позивачу на праві власності. Окрім нього у будинку зареєстровані та проживають: ОСОБА_3 - баба позивача; ОСОБА_4 - мама; ОСОБА_5 - брат; ОСОБА_6 - племінниця; та ОСОБА_2 - зведений брат від першого шлюбу батька.

Однак ОСОБА_2 більше 10 років не проживає у вищевказаному будинку, про що було складено акт, який засвідчено депутатами та сусідами. Крім того відповідач знаходиться у розшуку серед категорій осіб, які ухиляються від слідства і суду. Таким чином, відповідач не цікавиться будинком та його утриманням, усі комунальні послуги позивач оплачує самостійно; за таких обставин позивач вважає, що немає жодних підстав, для забезпечення за відповідачем житла, а тому ОСОБА_2 слід визнати таким, що втратив право на користування жилим приміщенням.

В судове засідання позивач не прибув, однак надав суду заяву про розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує, та просить задовольнити, проти заочного розгляду справи не заперечує.

Відповідач в судове засідання повторно не прибув, хоча належним чином повідомлявся про місце та час судового розгляду справи. Судом було зроблено запит в газету «Урядовий кур'єр» про виклик в судове засідання ОСОБА_2 і повідомлено про наслідки його неявки.

Відповідно до ч.3 ст.211 ЦПК України, особа, яка бере участь у справі, має право заявити клопотання про розгляд справи за її відсутності.

У відповідності до ч.2 ст.247 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

За таких обставин та зі згоди позивача судом прийнято рішення про проведення заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Дослідивши письмові матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з таких підстав.

Згідно оглянутого в судовому засіданні договору дарування житлового будинку і земельної ділянки від 17.02.2012р., посвідченого приватним нотаріусом Сокальського районного нотаріального округу Сироїд Г.І., вбачається, що ОСОБА_1 прийняв у дар житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку у АДРЕСА_1

Згідно довідки про склад сім'ї №434 від 09.11.2017р. виданої виконавчим комітетом Сокальської міської ради встановлено, що у АДРЕСА_1 зареєстровані: ОСОБА_1 - власник; ОСОБА_3 - баба; ОСОБА_4 - мати; ОСОБА_2 - брат; ОСОБА_6 - сестра; ОСОБА_5 - брат; ОСОБА_8 - племінниця.

Відповідно до ч.1 ст.319 Цивільного Кодексу України позивач як власник має право володіти, користуватись та розпоряджатись своїм майном на власний розсуд. Зазначені права вказані і в ст.150 Житлового Кодексу України.

Відповідно до ст. 391 ЦК України власник майна має право вимагати усунення перешкод здійсненні ним права користування своїм майном.

Права власника житлового будинку, квартири визначені ст. 383 ЦК України та ст. 150 ЖК УРСР, які передбачають, що громадяни, які мають у приватній власності будинок (частину будинку), квартиру, користуються ним (нею) для особистого проживання і проживання членів їх сімей і мають право розпоряджатися цією власністю на свій розсуд: продавати, дарувати, заповідати, здавати в оренду, обмінювати, закладати, укладати інші не заборонені законом угоди.

Відповідно до ст. 405 ЦК України члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право на користування цим житлом відповідно до закону. Житлове приміщення, яке вони мають право займати, визначається його власником.

Член сім'ї власника житла втрачає право користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.

Цивільне законодавство не передбачає збереження права користування житлом за громадянами, які хоча і правомірно вселилися у спірну квартиру власника, але на час розгляду справи не є членом його сім'ї. Тому в даному в випадку власник повинен звертатися до суду з позовом про усунення перешкод у користуванні правом власності, а не про визнання особи такою, що втратила право користування житлом.

Із довідки від 08.11.2017р. виданої Сокальським ВП Червоноградського ВП ГУНП у Львівській області встановлено, що ОСОБА_2 значиться у розшуку серед категорії розшукуваних осіб, які ухиляються від слідства та суду.

Із Акту про фактичне місце проживання від 09.11.2017р. складеного депутатом Сокальської міської ради та сусідами вбачається, що ОСОБА_2 не проживає за вищезгаданим адресом з 2005р.

Так у ст. 6 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачає, що реєстрація місця проживання здійснюється тільки за однією адресою. За адресою зареєстрованого місця проживання з

особою ведеться офіційне листування та вручення офіційної кореспонденції.

Частиною 1 ст. 7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» від 11.12.2003р. № 1382-ІУ зняття з реєстрації місця проживання здійснюється протягом семи днів на підставі заяви особи, запиту органу реєстрації за новим місцем проживання особи, остаточного рішення суду (про позбавлення права власності на житлове приміщення або права користування житловим приміщенням; визнання особи безвісно відсутньою або померлою), свідоцтва про смерть.

Згідно позиції п.39 постанови пленуму ВСС «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» від 7.02.2014 №5 члени сім'ї власника житла, які проживають разом з ним, мають право користування цим житлом відповідно до закону, яким не може бути ЖК УРСР, а застосуванню підлягають норми гл.32 ЦК

Таким чином в судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_2 більше десяти років не проживає у будинку позивача, таким чином суд приходить до висновку про наявність достатніх підстав для задоволення позову

Керуючись ст. ст. 81, 247, 263-265, 268, 272-273, 280-285, 354 ЦПК України, ст. 405 ЦК України, ст.150 ЖК, ст. 6, 7 ЗУ «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» України суд, -

в и р і ш и в:

Позов задоволити.

Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 таким, що втратив право на користування житловим будинком АДРЕСА_1.

Заява про перегляд даного заочного рішення може бути подана відповідачем в суд протягом двадцяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Львівської області через Сокальський районний суд шляхом подання в 30-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційному порядку.

До утворення апеляційних судів в апеляційних округах, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня одержання копії рішення шляхом подання апеляційної скарги через Сокальський районний суд Львівської області до Апеляційного суду Львівської області у межах територіальної юрисдикції якого перебуває місцевий суд, який ухвалив судове рішення, що оскаржується.

Головуючий: Л. Ю. Фарина