25.10.2017 Єдиний унікальний № 371/505/17
Миронівський районний суд Київської області
Провадження № 2/371/ 379 /17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 жовтня 2017 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Поліщука А.С.,

при секретарі Семерей Л.М.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів, та зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5, ОСОБА_6 про зміну розміру та способу стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

11 квітня 2017 року представник позивача ОСОБА_1 в інтересах позивача ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_7 (після зміни прізвища Петрик) про зменшення розміру аліментів. Свої вимоги обґрунтував тим, що згідно виконавчого листа №2-413-2004 від 21 травня 2004 року з ОСОБА_3 стягуються аліменти на користь ОСОБА_7 на утримання сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 долі всіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Крім цього, згідно виконавчого листа №2/2017/11 від 08 листопада 2013 року з ОСОБА_3 стягуються аліменти на користь ОСОБА_5 на утримання дочки ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2 у розмірі 1/4 частини заробітку, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та згідно виконавчого листа № 371/126/17 від 16 березня 2017 року з ОСОБА_3 стягуються аліменти на користь ОСОБА_6 на утримання малолітнього сина ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі 1/4 долі всіх видів його заробітку щомісячно, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01 лютого 2017 року.

Таким чином, з позивача відбувається стягнення аліментів фактично з усієї суми доходу, який останній отримує.

Позивач ОСОБА_3 має поганий стан здоровя, перебуває на обліку в Управлінні соціального захисту населення Миронівської районної державної адміністрації та одержує компенсацію за надання соціальних послуг.

З урахуванням обставин, просив зменшити розмір аліментів, що стягуються з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_7 на утримання сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 та стягувати аліменти у розмірі 1/6 частини всіх видів доходу, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку та стягнути судові витрати.

12 червня 2017 року було обєднано в одне провадження справу ЄУН 371/505/17 провадження №2/371/379/17 про зменшення розміру аліментів та справу ЄУН 371/518/17 провадження № 2/371/386/17 про зміну розміру та способу стягнення аліментів.

В зустрічній позовній заяві до ОСОБА_3, ОСОБА_4 просила змінити розмір та спосіб стягнення аліментів, свої вимоги обґрунтувала тим, що згідно виконавчого листа № 3-413-2004 від 21 травня 2004 року, виданого Миронівським районним судом Київської області, відповідач ОСОБА_3 сплачує аліменти на її користь на утримання сина ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_1 у розмірі 1/4 долі всіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 14 травня 2004 року.

Згідно довідки - розрахунку, виданої Миронівським районним відділом державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Київській області № 1008 від 20 березня 2017 року заборгованість за аліментами за даним виконавчим листом станом на 01 березня 2017 року становить 5727, 28 грн.

Відповідач аліменти сплачує нерегулярно та у розмірах, що не може забезпечити рівень життя, достатній для фізичного, інтелектуального, морального, культурного, духовного і соціального розвитку дитини. Вона має іншу дитину від іншого шлюбу та є інвалідом ІІ групи.

26 вересня 2017 року представник позивача ОСОБА_2 позовні вимоги уточнила та просила змінити розмір та спосіб стягнення аліментів з ОСОБА_3 на її користь, на утримання сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 1500 гривень щомісячно, до досягнення дитиною повноліття з індексацією вказаної суми відповідно до закону.

У судовому засіданні представник позивача ОСОБА_1 позовні вимоги підтримав та просить їх задовольнити з підстав, викладених у позовній заяві. З цих же підстав проти задоволення зустрічного позову заперечив.

Представник відповідача ОСОБА_2 зустрічний позов підтримала та просить його задовольнити з підстав, викладених у зустрічній позовній заяві, позов про зменшення розміру аліментів не визнала.

Третя особа ОСОБА_6 у судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зустрічний позов ОСОБА_4 про стягнення аліментів у твердій грошовій сумі не підтримує (а.с. 111).

Третя особа ОСОБА_5 у судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, вважає за можливе стягувати з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 аліменти в твердій грошовій сумі в 1000 гривень (а.с.99).

Заслухавши пояснення представника позивача, представника відповідача, дослідивши письмові докази, суд прийшов до висновку, що позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів підлягає задоволенню частково, зустрічний позов ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про зміну розміру та способу стягнення аліментів задоволенню не підлягає з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 27 Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, ратифікованої Постановою Верховної ради України за № 789-Х11 від 27.02.91р., закріплено право кожної дитини на рівень життя, необхідний для фізичного, розумового, духовного, морального і соціального розвитку дитини.

Згідно з ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище дитини, стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина, інші обставини, що мають істотне значення.

Статтею 192 СК України передбачено, що розмір аліментів, визначений за рішенням суду або домовленістю між батьками, може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального становища або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоровя когось із них.

Судом установлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_3 (змінила прізвище на Петрик) ОСОБА_12 перебували у зареєстрованому шлюбу, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії 1-БК №328425 виданим 18 травня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 46 (а.с.6).

Від шлюбу сторони мають сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, що підтверджується свідоцтвом про народження серії 1-БК №091347, виданим 17 березня 2004 року відділом реєстрації актів цивільного стану Миронівського районного управління юстиції Київської області, актовий запис № 112 (а.с.7).

Згідно виконавчого листа Миронівського районного суду Київської області від 21 травня 2004 року № 2-413-2004 позивач зобовязаний сплачувати аліменти на користь відповідачки на утримання сина у розмірі 1/4 долі всіх видів заробітку щомісячно, починаючи з 14 травня 2004 року (а.с.7 а).

Згідно постанови про відкриття виконавчого провадження від 08 листопада 2013 року з позивача стягуються аліменти щомісячно на користь ОСОБА_5 на утримання дочки ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4, в розмірі 1/4 частини заробітку, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 19 травня 2011 року і до досягнення дитиною повноліття (а.с.8).

Рішенням Миронівського районного суду від 24 лютого 2017 року стягнуто аліменти з позивача на користь ОСОБА_6 на утримання сина ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі 1/4 частини всіх видів заробітку щомісячно, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01 лютого 2017 року до повноліття дитини.

Рішенням Апеляційного суду Київської області від 27 червня 2017 року вказане рішення суду змінено, ухвалено стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_6 аліменти на утримання малолітнього сина ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_3 у розмірі 1/6 частини всіх видів його заробітку, але не менше 30% встановленого прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 01 лютого 2017 року до повноліття дитини.

Таким чином, загальний розмір аліментів, що на даний час стягуються з позивача на користь відповідача та третіх осіб становить більше 50% його доходу.

Відповідно до положень ст. 70 Закону України «Про виконавче провадження» розмір відрахувань із заробітної плати та інших доходів боржника вираховується із суми, що залишається після утримання податків. Обмеження розміру відрахувань із заробітної плати встановлюється законодавством про працю. Із заробітної плати боржника може бути утримано за виконавчими документами до погашення у повному обсязі заборгованості: у разі стягнення аліментів, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, відшкодування шкоди у зв'язку із втратою годувальника та збитків чи шкоди, заподіяних злочином, - п'ятдесят відсотків; за всіма іншими видами стягнень, якщо інше не передбачено законом, - двадцять відсотків. Загальний розмір усіх відрахувань під час кожної виплати заробітної плати не може перевищувати п'ятдесят відсотків заробітної плати, що має бути виплачена працівнику, у тому числі в разі відрахування за кількома виконавчими документами. Це обмеження не поширюється на відрахування із заробітної плати в разі відбування боржником покарання у виді виправних робіт і стягнення аліментів на неповнолітніх дітей. У таких випадках розмір відрахувань із заробітної плати не може перевищувати сімдесяти відсотків.

Як убачається з матеріалів справи, позивач ОСОБА_3 перебуває на обліку в Управлінні соціального захисту населення Миронівської районної державної адміністрації та одержує компенсацію за надання соціальних послуг з 01 вересня 2015 року, що підтверджується довідкою №548 від 14 грудня 2016 року (а.с.14) та на даний час хворіє (а.с.10-12).

Відповідно до довідки ТОВ «Компанія К-III» від 12 жовтня 2017 року № 2, ОСОБА_3 працює з 23 серпня 2017 року охоронцем, та у вересні 2017 року фактично (після відрахування податків та зборів) отримав заробітну плату в розмірі 2576 гривень.

Разом з тим, позивач має заборгованість за аліментами, які сплачує на користь відповідача у розмірі 5727,28 грн. (а.с.70-71).

Рішення про стягнення з ОСОБА_3 аліментів на користь ОСОБА_3 (після зміни прізвища Петрик) ОСОБА_12 на утримання сина ОСОБА_8 приймалось в 2004 році, тобто до народження у ОСОБА_3 інших дітей, а саме: ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_4, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та стягнення з нього аліментів на їх утримання.

У звязку з тим, що у порівнянні із часом прийняття рішення про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_3 (після зміни прізвища Петрик) ОСОБА_12 аліментів на утримання ОСОБА_8, на даний час майнове становище позивача змінилось в бік погіршення, оскільки з нього стягуються аліменти ще на двох неповнолітніх дітей, суд вважає, що наявні всі, передбачені законом підстави, для зменшення розміру аліментів, які стягуються з позивача на користь відповідачки.

При прийнятті такого рішення, суд відповідно до ст. 182 СК України враховує стан здоров'я платника аліментів, зокрема наявністю захворювання опорно-рухового апарату, його матеріальне становище, зокрема наявність заборгованості по сплаті аліментів, місячний дохід, який у вересні 2017 року після відрахувань податків та зборів становив 2 576 гривень, наявність двох інших неповнолітніх дітей, на утримання яких з нього стягується по 1/6 частині його доходу.

Крім того, при прийнятті рішення суд враховує мінімальний розмір прожиткового мінімуму, встановлений ст. 7 Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік», який на одну працездатну особу з 1 травня становить 1684 гривень.

Тобто, на законодавчому рівні закріплено, що 1684 гривень є тією сумою, яка дає змогу забезпечити достатній рівень життя для нормального функціонування організму, збереження здоровя, набору продуктів харчування, а також мінімального набору непродовольчих товарів та мінімального набору послуг, необхідних для задоволення основних соціальних і культурних потреб ОСОБА_3 (ст. 1 ЗУ «Про прожитковий мінімум»).

Стягнення з нього аліментів у більшому розмірі, ставить під загрозу можливість забезпечення ним нормального функціонування свого організму та збереження здоровя, у випадку погіршення якого, троє неповнолітніх дітей, фактично будуть позбавлені можливості отримувати аліменти від їх батька.

Що стосується зустрічного позову про зміну розміру та способу стягнення аліментів, суд приходить до наступного.

Згідно п. 23 Постанови Пленуму ВСУ від 15 травня 2006 року № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" розмір аліментів, визначений судовим рішенням або за домовленістю між батьками, суд може змінити за позовом платника або одержувача аліментів у звязку зі зміною матеріального чи сімейного стану, погіршення чи поліпшення здоров"я когось із них.

Враховуючи зміст ст. ст. 181, 192 СК України розмір аліментів, визначений рішенням суду, не вважається незмінним. Отже, у звязку із значним покращенням матеріального становища платника аліментів матір дитини може подати до суду заяву про збільшення розміру аліментів. Значне погіршення матеріального становища батька може бути підставою для його вимоги про зменшення розміру аліментів.

У матеріалах справи наявні докази того, що відповідач має регулярний помісячний дохід у вигляді компенсації за надання соціальних послуг, заробітної плати в ТОВ «Компанія К-III».

Та обставина, що заробіток відповідача може змінюватися, не є передбаченою ст.184 СК України підставою для визначення аліментів у твердій грошовій сумі.

Позивач ОСОБА_4 обґрунтовує позовну вимогу про зміну розміру та способу стягнення аліментів тим, що дитина потребує значних коштів як для харчування, навчання, так і для дозвілля, вона хворіє, є інвалідом ІІ групи та має іншу дитину від другого шлюбу. Проте, вказані витрати повинен нести той з батьків, хто є теперішнім чоловіком ОСОБА_4.

Суд вважає недоведеною ту обставину, що позивач має інший дохід, ніж компенсація за надання соціальних послуг та заробітна плата в ТОВ «Компанія К-III», оскільки будь-яких доказів про зайняття позивача іншими видами діяльності та отримання доходу від цієї діяльності відповідно до норм ст. 60 ЦПК України ні позивач, ні представник позивача за зустрічним позовом суду не надали, у звязку з чим суд відмовляє у задоволенні зустрічного позову.

Суд звертає увагу на той факт, що незважаючи на наявність виконавчого провадження про стягнення з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_3 (після зміни прізвища Петрик) ОСОБА_12 аліментів на утримання ОСОБА_8, державний виконавець не зміг стягнути із ОСОБА_3 заборгованість по сплаті аліментів у розмірі 5727,28 гривень. Цей факт свідчить про те, що ОСОБА_3 не в змозі сплачувати ОСОБА_3 (після зміни прізвища Петрик) ОСОБА_12 аліменти в розмірі 1500 гривень на місяць.

У разі задоволення позову аліменти у зміненому розмірі стягуються від дня набрання чинності рішенням суду.

На підставі ст. ст. 182, 184, 192 СК України, керуючись ст. ст. 8, 10, 11, 60, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

1.Позов ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про зменшення розміру аліментів задовольнити частково.

2.Стягнути із ОСОБА_3, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь ОСОБА_4, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2, аліменти на утримання їх неповнолітнього сина ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/6 частини всіх доходів, заробітку, але не менше 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи із дня набрання рішенням законної сили.

3.В задоволенні позову ОСОБА_4 до ОСОБА_3, треті особи на стороні відповідача, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, ОСОБА_5, ОСОБА_6, про зміну розміру та способу стягнення аліментів відмовити.

4.Відкликати попередньо виданий виконавчий лист № 2-413/2004, виданий 21 травня 2004 року, про стягнення аліментів на утримання неповнолітнього сина.

5.Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

6.Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис ОСОБА_13

ЗГІДНО З ОРИГІНАЛОМ

Суддя А.С. Поліщук