Справа № 523/2792/17
Провадження №2/523/2480/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" грудня 2017 р.

Суворовський районний суд м.Одеси у складі:

головуючого судді - Середи І.В.,

при секретарі Щербан О.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду №9 в м.Одесі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та Одеської міської ради про визнання права власності в порядку спадкування за заповітом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 та просив визнати ним право власності на 11/50 частин у домоволодінні №3 по провулку Східчастому у м.Одесі, яка складається в житловому будинку під літерою «Б» з приміщень:6-1-житлової, площею 7,3 кв.м,6-2-житлової, площею 14,9 кв.м, 6-3-коридору, площею 8,3 кв.м,6-4-коридору, площею 13,1 кв.м, 6-5-санвузлу, площею 3,5 кв.м, загальною площею 47,1 кв.м, житловою площею 22,2 кв.м, усього по домоволодінню загальною площею 197,6 кв., житловою площею 108,0 кв.м та господарчих будівель літера «Д»- літньої кухні, літера «Л» - сараю, літера «Г» - гаражу, розташованих на земельній ділянці площею 678 кв.м, після смерті матері ОСОБА_6, яка померла 08.01.2014 року, в порядку спадкування за заповітом.

В ході розгляду справи судом було залучено в якості співвідповідача Одеську міську раду.

В обгрунтування позову ОСОБА_1 вказував на те, що у встановлений строк звернувся до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, однак від нотаріуса отримав відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з тим, що в домоволодінні було зроблено перерахунок часток співвласників, а матір не переоформила за життя свою частину.

В судовому засіданні позивач підтримав позов та просив його задовольнити.

Відповідач ОСОБА_5, яка є співвласником домоволодіння, з позовом погодилася, вказуючи на те, що визначений позивачем розмір частини домоволодіння не порушує її права.

Інші відповідачі до суду не з'явилися, повідомлені про розгляд справи належним чином. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду з заявами про розгляд справи в їх відсутності, з позовними вимогами згодні. ОСОБА_4 та представник Одеської міської ради про причини неявки не повідомили, з заявами про відкладення розгляду справи не зверталися.

Заслухавши учасників справи, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.

Як було встановлено в ході розгляду справи, 08.01.2014 року померла матір позивача, ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЖД №364452, виданим відділом ДРАЦС у м.Одесі реєстраційної служби ОМУЮ, актовий запис №251 від 08.01.2014 р., та свідоцтвом про народження ОСОБА_1, серія ІІ-ЖД №326659, виданого Ленінським відділом ЗАГС м.Одеси, актовий запис №2730 від 29.12.1976 року, щодо родинних відносин (а.с.12,23)..

На підставі договору купівлі-продажу від 13.10.1980 року ОСОБА_6 стала власником 13/50 частин домоволодіння №3 по провулку Східчастому у м.Одесі, який в цілому складається з двох камяних житлових будівель загальною житловою площею 103,49 кв.м з надвірними спорудами, розташовані на земельній ділянці площею 678 кв.м. Право власності зареєстровано в Одеському міжміському бюро технічної інвентаризації 16.10.1980 року під №2092 стр144 кн172. (а.с.19-20).

Розпорядженням Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради від 01.07.2004 року №816р. було затверджено розрахунок ідеальних часток у домоволодінні, згідно з яким за ОСОБА_6 розраховано 11/50 частин, у фактичному користуванні знаходяться з житлового будинку під літерою «Б» приміщень:6-1-житлової, площею 7,3 кв.м,6-2-житлової, площею 14,9 кв.м, 6-3-коридору, площею 8,3 кв.м,6-4-коридору, площею 13,1 кв.м, 6-5-санвузлу, площею 3,5 кв.м, загальною площею 47,1 кв.м, житловою площею 22,2 кв.м, усього по домоволодінню загальною площею 197,6 кв., житловою площею 108,кв.м та господарчих будівель літера «Д»- літньої кухні, літера «Л» - сараю, літера «Г» - гаражу, розташованих на земельній ділянці площею 678 кв.м. За іншими співвласниками по розпорядженню було розраховано такі розміри частин домоволодіння: за ОСОБА_2 -11/25 частин, ОСОБА_4 та ОСОБА_5 - 7/50 частин, ОСОБА_7 -1/5 частини, яка станом на 03.03.2016 року вже зареєстрована за співвласником ОСОБА_3, відповідно до інформаційної довідки Державного реєстру речових прав на нерухоме майна

06.02.2013 року ОСОБА_6 склала заповіт, яким своє майно заповідала сину ОСОБА_1 (а.с.10,103,104). Позивач 19.05.2014 року звернувся з заявою про прийняття спадщини після матері, що підтверджується матеріалами спадкової справи №455/2014 (а.с.99)

Відповідно до статті 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Заповідач має право скласти заповіт щодо усієї спадщини або її частини (частина друга статті 1236 ЦК України).

Нормами ч.1,5 ст.1268 ЦК України визначено, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти ї ї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з вимогами ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.

Отже, враховуючи те, що позивач у шестимісячний строк, визначений ч.1 ст.1270 ЦК України, для прийняття спадщини звернувся з заявою про прийняття спадщини, він є таким, що прийняв спадщину. Інших осіб, які могли б претендувати на спадкове майно, судом не встановлено.

Згідно з постановою державного нотаріуса Четвертої одеської державної нотаріальної контори ОСОБА_8 від 30.09.2015 року №3503/02-31 ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у звязку з неможливістю визначення частки у майні спадкодавця та реєстрацією права власності на 13/50 частин домоволодіння.

Відповідно до ст.328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. Однією з таких підстав є спадкування майна відповідно до ст.1217 ЦК України.

Пленум Верховного Суду України в пункті 23 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» №7 від 30 травня 2008 року роз'яснив, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

У відповідність до п.4.15 пункту 4 глави 10 розділу II Положення про порядок вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, видача свідоцтва про право на спадщину на майно або видача свідоцтва про право власності на частку у спільному сумісному майні подружжя, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві. Згідно п.4.18. пункту 4 глави 10 розділу II Положення, якщо до складу спадкового майна входить нерухоме майно, що підлягає реєстрації (за винятком земельної ділянки), нотаріус виготовляє витяг з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Нормами статті 8 ЦК та ЦПК України регламентовано вирішення справ відповідно до Конституції України, законів України та міжнародних договорів. Якщо спірні відносини не врегульовані законом, суд застосовує закон, що регулює подібні за змістом відносини, а за відсутності такого - суд виходить із загальних засад (цивільного) законодавства. Забороняється відмова у розгляді справи з мотивів відсутності, неповноти, нечіткості, суперечності законодавства, що регулює спірні відносини.

Виходячи з наведеного, суд вважає, що до спірних правовідносин слід застосовувати Книгу третю ЦК України, зокрема Главу 24 «Набуття права власності» ст.328, оскільки Книга шоста «Спадкове право» ЦК України, не передбачає набуття права власності на спадкове майно за рішенням суду, а у нотаріуса, як особи, чия діяльність направлена на захист цивільних прав, відсутні правові підстави для видачі спадкоємцеві свідоцтва про право на спадщину за законом.

Таким чином, приймаючи до уваги те, що визнання права власності на спадкове майно є винятковим способом захисту, що має застосовуватися, якщо існують перешкоди для оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, суд вважає, що вимоги позивача ОСОБА_1 є обґрунтованими, оскільки відсутність у спадкодавця державної реєстрації права власності на нерухоме майно, унеможливлює оформлення спадкових прав у нотаріальному порядку, тому за позивачем необхідно визнати право власності на право власності на 11/50 частин у домоволодінні №3 по провулку Східчастому у м.Одесі, яка складається в житловому будинку під літерою «Б» з приміщень:6-1-житлової, площею 7,3 кв.м,6-2-житлової, площею 14,9 кв.м, 6-3-коридору, площею 8,3 кв.м,6-4-коридору, площею 13,1 кв.м, 6-5-санвузлу, площею 3,5 кв.м, загальною площею 47,1 кв.м, житловою площею 22,2 кв.м, усього по домоволодінню загальною площею 197,6 кв., житловою площею 108,0 кв.м та господарчих будівель літера «Д»- літньої кухні, літера «Л» - сараю, літера «Г» - гаражу, розташованих на земельній ділянці площею 678 кв.м, після смерті матері ОСОБА_6, яка померла 08.01.2014 року, в порядку спадкування за заповітом.

Керуючись ст.ст.10,11,60,212-215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 11/50 частин в домоволодінні №3 по провулку Східчастому у м.Одесі, яка складається в житловому будинку під літерою "Б" з приміщень: 6-1 житлової, площею 7,3 кв.м, 6-2 житлової, площею 14,9 кв.м, 6-3 коридору, площею 8,3 кв.м, 6-4 коридору, площею 13,1 кв.м, 6-5 санвузлу, площею 3,5 кв.м, загальною площею 47,1 кв.м, житловою площею 22,2 кв.м, усього по домоволодінню загальною площею 197,6 кв.м, житловою площею 108 кв.м та господарчих будівель літера "Д" - літньої кухні, літера "Л" - сараю, літера "Г" - гаражу, розташованих на земельній ділянці площею 678 кв.м, після смерті матері ОСОБА_6, померлої 08.01.2014 року, в порядку спадкування за заповітом.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Суворовський районний суд м.Одеси шляхом подання апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його оголошення.

Суддя: