Справа № 694/631/17
провадження 2/694/396/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А І Н И

26.07.2017 року м. Звенигородка

Звенигородський районний суд Черкаської області

в складі:головуючої судді Гончаренко Т.В.

при секретарі Блискавці А.С.

з участю:представників позивача ОСОБА_1,ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Звенигородка цивільну справу за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про визначення додаткового строку на прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

Позивачка ОСОБА_5 просить визначити їй додатковий строк в три місяці для подання заяви до Звенигородської нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6 Свої позовні вимоги мотивує тим, що 01.03.2016 року померла її мати. Після смерті мами відкрилася спадщина, у вигляді будинковолодіння № 48 по вул.. Набережній в с. Хлипнівка, Звенигородського району, та земельних ділянок: розміром 2.11 га та розміром 2.51 га. Спадкоємців троє вона, брати ОСОБА_1 та ОСОБА_3. Олександр своєчасно вернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори і заведена спадкова справа. Вона звернулася до нотаріальної контори в м. Ізмаїл Одеської області із заявою від 13 травня 2016 року, де написала відмову від прийняття спадщини на користь брата ОСОБА_1. Їй необхідно було подати заяву до Звенигородської нотаріальної контори в термін, передбачений ст. 1270 ЦК України, а оскільки із нотаріальної контори м. Ізмаїл вона була направлена поштою до Звенигородської нотаріальної контори, то термін пропустила. Коли її брат повернувся з Польщі, то вона направила йому заяву про відмову від прийняття спадщини, що він заніс її до Звенигородського нотаріуса. Нотаріусом було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії по тій причині, що необхідно надати рішення суду про продовження строку на подачу заяви про прийняття спадщини На даний час вона бажає приймати спадщину як спадкоємець нарівні з іншими спадкоємцями. Шестимісячний строк на прийняття спадщини пропустила з тієї причини, що вважала що звернулася до нотаріальної контори м. Ізмаїл своєчасно і цього достатньо.

Позивачка ОСОБА_5 в судове засідання не зявилася, надала через канцелярію суду заяву про розгляд позовної заяви без її участі за участю її представника ОСОБА_1 Також додатково надала письмове пояснення, де вказана, що строк на подачу заяви про прийняття спадщини пропустила через важкий матеріальний стан та у звязку із вагітністю та пологами через кесарів розтин. На даний момент вона є матірю чотирьох дітей, на момент смерті матері у неї була четверта вагітність. Оскільки, вона перебуває в декретній відпустці з 2009 року та не працює, працює лише її чоловік, тому грошових коштів ледь на сімю вистачає. Тому приїхати до Звенигородської нотаріальної контори вона не мала за що, крім того вона повинна була доглядати за трьома дітьми і стан її здоровя не дозволяв вирушати в дорогу за 800 км.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що він разом із сестрою ОСОБА_5 доглядав їхню хвору матір під час лікування в Звенигородській ЦРЛ та у лікарні м.Черкаси. Сестра приїжджала до матері разом із чоловіком та всіма дітьми. У січні 2016 року вона найняла машину та забрала хвору матір до себе у м.Ізмаїл, щоб там її доглядами. Після смерті матері, вона привезла її, щоб поховати в с.Хлипнівка. На момент смерті матері його сестра була вчетверте вагітна. Спочатку сестра хотіла відмовитися від спадщини на його користь, і звернулася до нотконтори по місцю проживання, де написала заяву про відмову від спадщини. Оскільки, вона вважала, що Ізмаїльська нотконтора сама перешле її заяву до Звенигородської нотконтори, то більше нікуди не зверталася. Після його приїзду 02.10.2016 року з Польщі, сестра «Новою поштою» передала заяву про відмову від спадщини, щоб він вже сам заніс її до нотконтори. Проте в нотконторі йому повідомили, що сестра пропустила шестимісячний строк на прийняття спадщини. А оскільки їй вже треба було звертатися до суду, то вона вирішила не відмовлятися від спадщини, а отримати свою частку.

Представник позивач ОСОБА_2 позовні вимоги ОСОБА_5 підтримав повністю та просить їх задоволити.

Відповідач ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти позовних вимог позивача та просить відмовити у їх задоволені. Пояснив, що сестрі нічого не заважало вчасно звернутися до нотаріальної контори для подання заяви про прийняття спадщини. У приватній власності її сімї перебуває будинок та легковий автомобіль, що свідчить про відсутність тяжкого матеріального стану. Четверту дитину вона народила 30.09.2016 року, вже після закінчення шестимісячного строку на прийняття спадщини.

Представник відповідача ОСОБА_4 також заперечив проти задоволення позовних вимог позивача. Вказав, що позивач не наводить жодних обґрунтувань щодо перешкод, які заважали звернутись із заявою про прийняття спадщини в період часу з 01.03.2016 року по 01.09.2016 року. Також наголосив на тому, що в даному випадку жодних медичних довідок про стан здоров'я позивач не надає, жодних медичних документів про проходження курсу лікування, довідки про перебування особи у відрядженні чи за межами України позивачем також не надано, обставини, які б перешкоджали позивачу вчасно звернутись до нотаріуса для прийняття спадщини - взагалі нічим не доводяться позивачем.

Суд, вислухавши учасників судового процесу, перевіривши матеріали справи, вважає, що позов підлягає до задоволення з таких підстав.

Судом встановлено, що 01.03.2016 року померла ОСОБА_6, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-СР №446865 від 01.03.2016 року (а.с. 5).

Після її смерті відкрилася спадщина у вигляді будинковолодіння № 48 по вул.. Набережній в с. Хлипнівка, Звенигородського району, та земельних ділянок: розміром 2.11 га згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії 4P № 131663 виданому Звенигородською райдержадміністрацією 3 вересня 2004 року та розміром 2.51 га згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії 4P № 131685 виданому 3 вересня 2004 року Звенигородською райдержадміністрацією. (а.с.9-16)

З копії свідоцтва про народження позивача ОСОБА_5 (дівоче прізвище ОСОБА_7В.) вбачається, що вона народилася 18.03.1977 року та її матірю була ОСОБА_6 (а.с. 7).

Після одруження ОСОБА_7 змінила прізвище на «Касьянова». (а.с.8)

Згідно посвідчення БС №103597, ОСОБА_5 та ОСОБА_8 є багатодітною родиною, та мають дітей ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_11, ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_12, ІНФОРМАЦІЯ_4

Відповідно до заяви від 13.05.2016 року, засвідчену приватним нотаріусом Ізмаїльського міського нотаріального кругу Одеської області, ОСОБА_5 відмовилася від прийняття спадщини на користь ОСОБА_1. (а.с.17)

З постанови про відмову у вчиненні нотаріальних дій приватного нотаріуса Звенигородського районного нотаріального округу вих. № 511/02-31 від 17.10.2016 року, вбачається, що відмовлено ОСОБА_1, який діє від імені ОСОБА_5 на підставі довіреності, у прийнятті заяви про прийняття спадщини після ОСОБА_6І яка померла 01.03.2016 року, оскільки пропущений термін прийняття спадщини. (а.с.8-9)

Відповідно до довідки №365/02-14 від 26.07.2016 року, заяву про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_6, померлої 01.03.2016 року, подали ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_5, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_6

Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно з вимогами ч. 1 ст. 1270 ЦК для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст.1273 ч.1, ч.5, ч.6 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу за місцем відкриття спадщини. Відмова від прийняття спадщини є безумовною і беззастережною. Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до розяснень, які містяться в п. 23 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду з правилами позовного провадження.

Згідно із листом Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013р. №24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування»: відповідно до змісту ст. 1272 ЦК позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: 1) у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; 2) у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори та відсутності інших спадкоємців, які прийняли спадщину та могли б дати письмову згоду на подання цієї заяви.

Згідно п. 24 Постанови Пленуму Верховного суду №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", слідує, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Після смерті матері позивачка звернулася до нотаріальної контори із заявою про відмову від прийняття спадщини, проте не направила її нотаріусу по місцю відкриття спадщини, так як вважала, що нею проведені всі необхідні дії по повідомленню нотаріуса. Тому суд приймає до уваги такі поважні причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридичну необізнаність з порядком прийняття спадщини та оформлення прав на спадкове майно, не володіння юридичними знаннями.

Крім того, судом встановлено, що позивачка проживає в ІНФОРМАЦІЯ_7, що значно географічно віддалено від м.Звенигородка Черкаської області. Крім того, на той час вона була вагітна четвертою дитиною, у неї на утримання знаходилося ще троє малолітніх дітей, вона перебувала у декретній відпустці, тому не мала ні фізичної можливості, ні матеріальних коштів, щобособисто звернутися до державного або приватного нотаріуса за місцем відкриття спадщини .

Суд вважає, що позивачка пропустила встановлений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини з поважних причин.

За таких обставин позов слід задовольнити та визначити додатковий строк в три місяці для подання позивачем до нотаріуса за місцем відкриття спадщини заяву про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_6, що сталася 01.03.2016 року.

Керуючись ст. ст. 1268-1270, 1272, 1273 ЦК України та ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88, 174, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд,-

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_5 задовольнити.

Визначити ОСОБА_5 додатковий строк в три місця для подачі заяви до Звенигородської нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_6, що сталася 01 березня 2016 року.

Стягнути із відповідача ОСОБА_3 на користь позивачки ОСОБА_5 понесені нею судові витрати по сплаті судового збору в сумі 640 грн.

Повний текст рішення складено 28.07.2017 року.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана протягом 10 днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Черкаської області через Звенигородський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Т.В.Гончаренко