Головуючий в І інстанції Потапенко А.В.
Єдиний унікальний № 374/109/17
УХВАЛА

про продовження строку на усунення недоліків позовної заяви

26 липня 2017 року суддя Ржищівського міського суду Київської області Потапенко А.В., перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 до Ржищівської міської ради Київської області, ОСОБА_2 про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю,-

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла вказана вище позовна заява.

Ухвалою суду від 12 липня 2017 року позовну заяву залишено без руху з наданням позивачу строку протягом п'яти днів з часу отримання копії ухвали для усунення недоліків позову, зокрема, не було визначено ціни позову щодо вимог майнового характеру.

25 липня 2017 року до Ржищівського міського суду Київської області надійшла заява щодо виконання ухвали судді та позовна заява ОСОБА_1 у новій редакції (із копіями), де позивачем визначено ціну позову у розмірі 130 тис. грн. згідно ринкової вартості спірного нерухомого майна.

Разом із тим, додатково перевіривши позовну заяву, суддя приходить до висновку, що ОСОБА_1 необхідно продовжити строк для усунення недоліків, оскільки позовна заява подана з порушенням пунктів 3, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, а саме позовна заява повинна містити зміст позовних вимог та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

У позовній заяві позивач просить визнати за ним право власності за набувальною давністю на земельну ділянку, загальною площею 0,13 га, що знаходиться в м. Ржищеві Київської області по вулиці Солов'їній, 45, за цільовим призначенням - ведення городництва.

Однак, потребує уточнення зміст позовних вимог про визнання права власності за набувальною давністю на земельну ділянку, зважаючи на те, що вказівки позивача на площу земельної ділянки - 0,13 га, та адресу: м. Ржищів, Київська обл., вул. Солов'їна, 45, не дають можливості однозначно ідентифікувати відповідну земельну ділянку.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 79, 79-1 Земельного кодексу України, основною ідентифікуючою ознакою земельної ділянки є її кадастровий номер, що присвоюється сформованим земельним ділянкам.

Так, згідно ст. 79-1 Земельного кодексу України передбачено наступне.

1. Формування земельної ділянки полягає у визначенні земельної ділянки як об'єкта цивільних прав. Формування земельної ділянки передбачає визначення її площі, меж та внесення інформації про неї до Державного земельного кадастру.

2. Формування земельних ділянок здійснюється:

у порядку відведення земельних ділянок із земель державної та комунальної власності;

шляхом поділу чи об'єднання раніше сформованих земельних ділянок;

шляхом визначення меж земельних ділянок державної чи комунальної власності за проектами землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, проектами землеустрою щодо впорядкування території для містобудівних потреб, проектами землеустрою щодо приватизації земель державних і комунальних сільськогосподарських підприємств, установ та організацій;

шляхом інвентаризації земель державної чи комунальної власності у випадках, передбачених законом;

за проектами землеустрою щодо організації території земельних часток (паїв).

3. Сформовані земельні ділянки підлягають державній реєстрації у Державному земельному кадастрі.

4. Земельна ділянка вважається сформованою з моменту присвоєння їй кадастрового номера.

5. Формування земельних ділянок (крім випадків, визначених у частинах шостій - сьомій цієї статті) здійснюється за проектами землеустрою щодо відведення земельних ділянок.

6. Формування земельних ділянок шляхом поділу та об'єднання раніше сформованих земельних ділянок, які перебувають у власності або користуванні, без зміни їх цільового призначення здійснюються за технічною документацією із землеустрою щодо поділу та об'єднання земельних ділянок.

7. Винесення в натуру (на місцевість) меж сформованої земельної ділянки до її державної реєстрації здійснюється за документацією із землеустрою, яка стала підставою для її формування.

8. У разі встановлення (відновлення) меж земельних ділянок за їх фактичним використанням у зв'язку з неможливістю виявлення дійсних меж, формування нових земельних ділянок не здійснюється, а зміни до відомостей про межі земельних ділянок вносяться до Державного земельного кадастру.

9. Земельна ділянка може бути об'єктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї.

10. Державна реєстрація речових прав на земельні ділянки здійснюється після державної реєстрації земельних ділянок у Державному земельному кадастрі.

11. Державна реєстрація прав суборенди, сервітуту, які поширюються на частину земельної ділянки, здійснюється після внесення відомостей про таку частину до Державного земельного кадастру.

12. Межі суміжних земельних ділянок приватної власності можуть бути змінені їх власниками без формування нових земельних ділянок за технічною документацією із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості)

Однак, позивач у своїх позовних вимогах про визнання права власті за набувальною давністю земельної ділянки не зазначає кадастровий номер спірної земельної ділянки, а також не вказує у звязку із чим не зазначається кадастровий номер спірної земельної ділянки. Крім того, у позовній заяві не зазначено документів, що визначають точні координати земельної ділянки (схема розміщення земельної ділянки (викопіювання); кадастровий план земельної ділянки; технічна документація земельної ділянки тощо).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у ст. 119, 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Таким чином, позивачу необхідно зазначити кадастровий номер спірної земельної ділянки та зазначити документи, що визначають точні координати земельної ділянки (схема розміщення земельної ділянки (викопіювання); кадастровий план земельної ділянки; технічна документація земельної ділянки тощо).

Оскільки, без усунення зазначених вище недоліків позовної заяви, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, суддя вважає за необхідне продовжити позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Якщо ж позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає всі вимоги, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачеві.

Право на доступ до правосуддя не є абсолютним, на цьому наголошує і Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях «Голдер проти Великої Британії» від 21.02.1975 року, «ОСОБА_3 де ля Прадель проти Франції» від 16.12.1992 року. Відтак в кожному випадку позивач при зверненні до суду із позовом повинен дотримуватися норм процесуального законодавства.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 73, 80, 119, 121, 210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Продовжити ОСОБА_1 строк для усунення недоліків позовної заяви.

Повідомити ОСОБА_1 про необхідність усунення недоліків позовної заяви, вказаних в ухвалі.

Вказані недоліки заяви усунути не пізніше п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Роз'яснити, що інакше заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: