Справа № 635/3469/17
Провадження по справі № 2/635/2365/2017
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 листопада 2017 року Харківський районний суд Харківської області в складі:

головуючого - судді Назаренко О.В.

секретар судових засідань - Токарук Л.П.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про звільнення нерухомого майна з-під арешту,-

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до суду із позовом, яким просять зняти арешт з квартири АДРЕСА_1, наклепаний ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року.

В обґрунтування позовних вимог зазначили, що відповідач ОСОБА_4 у 2007 році звернулася з позовною заявою до Харківського районного суду Харківської області про визнання права власності на ? частину квартири, яка розташована за адресою АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті її батька ОСОБА_5, померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року. В порядку забезпечення позову ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року було накладено арешт на вищезазначену квартиру, що розташована за адресою АДРЕСА_1 01 квітня 2009 року ухвалою Харківського районного суду Харківської області позов ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання права власності було залишено без розгляду. Проте суд не скасував заходи забезпечення позову. ІНФОРМАЦІЯ_2 року померла ОСОБА_6 Після її смерті залишилася спадщина - квартира АДРЕСА_1, яка зареєстрована за нею в цілому. Позивачі зазначають, що вони є племінницями спадкодавця і у встановлений законом строк звернулися до Першої нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини, однак їм було роз'яснено, що видача свідоцтва про право власності на спадщину на цей час не є можливою у зв'язку із наявністю обтяження у вигляді арешту. Вказують, що вони, як правонаступники власника зазначеної квартири, набули право вимоги про звільнення цього майна з-під арешту, тому звернулися до суду з даним позовом.

Позивачі ОСОБА_2 та ОСОБА_3 у судове засідання не зявилися, надали суду заяву про розгляд справи за їх відсутності, в якій позовні вимоги підтримали та просила їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не з'явилась, представник відповідача ОСОБА_7, яка діє на підставі договіру про надання правової допомоги від 17 жовтня 2017 року, надала суду заяву про розгляд справи за відсутності її та відповідача, в якій позовні вимоги визнала.

Враховуючи, що розгляд справи відбувався у відсутність сторін, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.

В провадженні Харківського районного суду Харківської області перебувала цивільна справа за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом.

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року в порядку забезпечення позову ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1

Ухвалою Харківського районного суду Харківської області від 1 квітня 2009 року позов ОСОБА_4 до ОСОБА_6 про визнання права власності на ? частину квартири в порядку спадкування за законом залишено без розгляду.

Як вбачається з відповіді Комунального підприємства «Харківське районне бюро технічної інвентаризації» №308 від 22.05.2017 року, за архівними матеріалами реєстраційної справи КП ««Харківське районне бюро технічної інвентаризації» за станом на 31.12.2012 рік право приватної власності на квартиру АДРЕСА_1 зареєстроване в цілому за гр. ОСОБА_6 на підставі довідки, виданої правлінням житлово-будівельного кооперативу «Юбілейний» №4 від 24.12.1997 року.

ОСОБА_6 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1, виданого Виконавчим комітетом Південноміської ради Харківського району Харківської області, актовий запис №142.

Як зазначають позивачі, після її смерті вони звернулися до Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області із заявами про прийняття спадщини.

Із відповіді Першої державної нотаріальної контори Харківського району Харківської області щодо надання роз'яснень по порядку оформлення спадкових справ від 15.06.2017 року , вих..№2053/02-14, 2052/02-14 вбачається наступне. Перша державна нотаріальна контора Харківського району Харківської області зв'язку з провадженням по спадковій справі №1097/2016 після смерті ОСОБА_8, померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року, що на день смерті постійно проживала в АДРЕСА_1,б. 14 кв. 4 роз'яснює, що 15 червня 2017 року при підготовці до видачі свідоцтва про право на спадщину за законом в Єдиному реєстрі заборон відчуження об'єктів нерухомого майна, що є складовою частиною Державного реєстру речових прав на нерухоме майно було виявлено обтяження у вигляді арешту нерухомого майна № 5752629, зареєстрованого Першою державною нотаріальною конторою Харківського району Харківської області 29 вересня 2007 року реєстр №226 щодо вищезазначеної квартири на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року. У зв'язку з вищезазначеним видача свідоцтва про право на спадщину за законом не є можливою, так як відповідно до підпункту 4.15 пункту 4 глави 10розділу 11 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України «видача свідоцтва про право на спадщину на майно, право власності на яке підлягає державній реєстрації, проводиться нотаріусом після… перевірки відсутності заборони або арешту цього майна».

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкування є перехід прав та обов'язків від фізичної особи, яка померла, до інших осіб.

Відповідно до ст. 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Важливість визначення моменту переходу права власності на нерухомі речі, пояснюється тим, що саме з цим моментом повязаний перехід до набувача відповідного обєкта правомочностей, що складають зміст субєктивного права власності, права володіння, права користування та права розпорядження.

Основоположні принципи здійснення правомочностей власника сформульовані в ст. 1 Протоколу до Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. Ця норма міжнародної конвенції передбачає право кожної фізичної чи юридичної особи безперешкодно користуватися своїм майном; не допускає позбавлення тією чи іншою особою свого майна, крім як в інтересах суспільної необхідності і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права; визнає право держави на здійснення контролю за використанням власності у відповідності з загальними інтересами або для забезпечення сплати податків, інших зборів чи штрафів.

Відповідно до ч.1 ст. 317 ЦК України, власникові належать права володіння, користування та розпоряджання своїм майном.

Згідно ч.1 ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд

Відповідно до статті 41 Конституції України та пункту 2 частини першої статті 3, статті 321 ЦК України, ніхто не може бути позбавлений права власності чи обмежений у його здійсненні, крім випадків, встановлених Конституцією та законом. Ураховуючи, що згідно зі статтею 92 Конституції України правовий режим власності визначається виключно законами України, то інші нормативно-правові акти, які обмежують права власника і не мають ознак закону, не підлягають застосуванн

Відповідно до ч.1 ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За приписами ст. 391 ЦК України власник має право вимагати усунення перешкод у здійсненні ним права користування та розпорядження майном, а на підставі ч. 1 ст. 392 ЦК України власник майна має право пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право заперечується або не визнається іншою особою.

Таким чином, позивачі, як правонаступники власника квартири АДРЕСА_2, набули право вимоги про звільнення цього майна з-під арешту.

Існування запису № 5752629 від 29.09.2007 року в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна про накладення арешту на майно, яке на теперішній час є спадковим майном, обмежує здійснення спадкоємцями свого права на прийняття спадщини.

Відповідно до ч. 6 ст. 154 ЦПК України якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Таким чином, після повного, всебічного, об'єктивного з'ясування обставин, суд задовольняє позовні вимоги та звільняє квартиру АДРЕСА_2 з-під арешту.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 197, 212-215 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_2, ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про звільнення нерухомого майна з-під арешту задовольнити повністю.

Звільнити квартиру АДРЕСА_2 з-під арешту, який зареєстрований в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна за №5752629, виключивши з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис від 29 вересня 2007 року за №5752629 про арешт нерухомого майна - АДРЕСА_1 накладений на підставі ухвали Харківського районного суду Харківської області від 18 вересня 2007 року.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя

.