04.08.2017
Провадження № 2/201/2707/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 серпня 2017 року суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ходаківський М.П., ознайомившись з матеріалами позовної заяви ОСОБА_1 до Дніпропетровського Державного аграрно-економічного університету, Міністерства освіти та науки України, треті особи: Територіальна громада в особі Дніпровської міської ради, розпорядник Єдиного реєстру обєктів державної власності в особі Фонду державного майна України про зобовязання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувсядо суду із вказаною заявою до Дніпропетровського Державного аграрно-економічного університету, Міністерства освіти та науки України, треті особи: Територіальна громада в особі Дніпровської міської ради, розпорядник Єдиного реєстру обєктів державної власності в особі Фонду державного майна України про зобовязання вчинити певні дії.

Указана позовна заява надійшла до суду 03 серпня 2017 року та передана згідно із протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями 04 серпня 2017 року судді Ходаківському М.П.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї матеріалами, вважаю, що вона підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: позивачу необхідно доплатити судовий збір, оскільки доданий до позовної заяви документ вказує на сплату судового збору не в повному обсязі.

Так, відповідно до підпункту 1-2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі, коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (п. п. 12 та 13 Постанови пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах»).

Станом на 01 січня 2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1 600,00 грн., з огляду на що розмір судового збору за вимоги немайнового характеру становить 640,00 грн.

Звертаючись до суду із даним позовом позивач заявляє дві вимоги немайнового характеру, а саме: про зобовязання Міністерства освіти і науки України надати згоду на передачу квартири у комунальну власність територіальної громади міста Дніпра та про зобовязання відповідачів звернутись з офіційним листом на адресу голови Дніпровської міської ради, тобто розмір судового збору за даним спором становить 1 280,00 грн. (640 грн. х 2).

При цьому позивачем сплачено судовий збір у сумі 640,00 грн., тобто за одну вимогу немайнового характеру, у звязку із чим позивачу необхідно доплатити судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів Управління Державної казначейської служби України у Соборному районі м. Дніпра/Соборний район/22030101; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989269; банк отримувача ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області ; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0005 ; код класифікації доходів бюджету 22030101; призначення платежу судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська (назва суду, де розглядається справа), (суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.).У рішенні Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Ураховуючи указані приписи процесуального законодавства та зважаючи на наявність наведених судом недоліків позовної заяви вона підлягає залишенню без руху із визначенням судом строку для їх усунення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 119, 120, 121, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Дніпропетровського Державного аграрно-економічного університету, Міністерства освіти та науки України, треті особи: Територіальна громада в особі Дніпровської міської ради, розпорядник Єдиного реєстру обєктів державної власності в особі Фонду державного майна України про зобовязання вчинити певні дії залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність в дводенний строк з дня отримання копії даної ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву буде визнано неподаною та повернуто йому разом зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя М.П. Ходаківський