Справа № 136/876/17
УХВАЛА

про відвід судді

04 серпня 2017 року м. Липовець

Липовецький районний суд Вінницької області в складі:

головуючого судді Стадника С.І.

секретаря судового засідання Шевчук Н.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Липовець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування приміщенням житлового будинку, -

ВСТАНОВИВ:

До Липовецького районного суду Вінницької області надійшла заява ОСОБА_2 про відвід судді Стадника С.І. з підстав, що визначені ст. 20 ч.1 п.4 ЦПК України. Обґрунтовуючи заяву відповідач зазначила, що суддя Стадник С.І. у справі №136/1867/15-ц про поділ майна подружжя задовольнив заяву про відвід. Вказана справа є тотожною і стосується тих самих сторін, а тому суддя Стадник С.І. не може бути неупередженим. Заяву про відвід ОСОБА_2 просила розглянути у її відстуність.

З'ясувавши думку представника позивача, який просив суд вирішити заяву у відповідності до закону, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Відповідно до статті 20 ч.1 п.4 ЦПК України суддя не може брати участь в розгляді справи і підлягає відводу, якщо є обставини, які викликають сумнів в обєктивності та неупередженості судді.

Вказуючи на наявність підстав для відводу судді, відповідач посилається на справу № 136/1867/15-ц про поділ майна подружжя в якій суддя Стадник С.І. задовольнив заяву про відвід, при цьому ОСОБА_2 зазначає про її тотожність вказаній справі, що виключає безсторонність судді.

Дослідивши обставини на які покликається ОСОБА_2, суд дійшов висновку про невмотивованість відводу, оскільки заявлені вимоги не є тотожними вимогам заявленим у справі № 136/1867/15-ц, а тотожність суб'єктного складу не є підставою для відводу.

Відповідно до статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Визначення юридичного змісту оціночної категорії "безсторонній суд" зумовлює необхідність врахування субєктивного та обєктивного критеріїв безсторонності. Перший з них означає, що суддя має бути субєктивно вільним від упередженості при розгляді справи; другий що суддя має забезпечити достатні гарантії для усунення будь-яких обґрунтованих сумнівів щодо його неупередженості.

Критерієм субєктивної безсторонності є відсутність з боку судді умисних або необережних дій чи висловлювань, які б свідчили про пряму чи опосередковану особисту зацікавленість у вирішенні справи або іншим чином давали б підстави сумніватися в його неупередженості. Субєктивна упередженість полягає, як правило, в умисних чи необережних діях або висловлюваннях суддів перед початком чи під час судового розгляду справи.

Згідно з обєктивним критерієм визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд, як такий та його склад умови, за яких були б неможливі будь-які сумніви в його безсторонності. У кожній окремій справі слід вирішувати чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, які свідчать про відсутність безсторонності суду.

Враховуючи наведе, суд вважає, що задля уникнення сумнівів в об'єктивності та неупередженості судді, яка виразилась у недовірі до головуючого у справі, заяву слід задовольнити.

Якщо після задоволення відводів (самовідводів) або за наявності підстав, зазначених у статті 21 ЦПК України, неможливо утворити новий склад суду для розгляду справи, суд постановляє ухвалу про визначення підсудності справи в порядку, встановленому цим Кодексом (ч.3 ст. 25 ЦПК України).

Згідно положень ст. 116 ЦПК України, у випадках, встановлених пунктом 3 частини першої цієї статті у разі неможливості утворити новий склад суду, справа передається до суду, найбільш територіально наближеного до цього суду.

Оскільки в Липовецькому районному суді Вінницької області неможливо утворити новий склад суду для розгляду вказаної справи, її слід передати до найбільш територіального наближеного суду, яким є Іллінецький районний суд Вінницької області.

На підставі викладеного, керуючись ст. 20, 21, 24, 210 ЦПК України, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Заяву задовольнити.

Передати цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення порядку користування приміщенням житлового будинку, на розгляд Іллінецького районного суду Вінницької області.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області через Липовецький районний суд Вінницької області в частині направлення справи за підсудністю протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу, що не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, включається до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.І. Стадник