Провадження № 2/127/4315/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

08 листопада 2017 року м. Вінниця

Вінницький міський суд Вінницької області

в складі головуючого судді: Гриневича В.С.,

при секретарі: Марценюк А.М.

за участю:

позивачів: ОСОБА_1, ОСОБА_2

відповідача: ОСОБА_3, її представника: ОСОБА_4

представника Органу опіки та піклування Вінницької міської ради: Бойко М.П.

розглянувши в судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу №127/13721/17 за позовом ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до ОСОБА_3, за участю Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та у їх вихованні, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулись до Вінницького міського суду Вінницької області суду з позовом до ОСОБА_3, за участю Органу опіки та піклування Вінницької міської ради про усунення перешкод у спілкуванні з онуками та у їх вихованні.

Позовні вимоги мотивовано тим, що рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 23.02.2017р., між сином позивачів та ОСОБА_3 було розірвано шлюб. Від даного шлюбу, в останніх є син - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та донька - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, які проживають разом з відповідачем за адресою: АДРЕСА_1. Після розірвання шлюбу відповідач систематично відмовляє батьку дітей, бабусі та дідусю бачитися та спілкуватися з дітьми. Позивачі неодноразово намагалися домовитись з відповідачем про можливість побачення з онуками, але кожного разу отримували необґрунтовану відмову. Не знайшовши спільної мови з ОСОБА_3, син позивачів (батько дітей) звернувся до опікунської ради із заявою про визначення способу участі у вихованні дітей, однак рішення ще не прийнято. Між батьками дітей існує спір щодо участі у вихованні дітей, а тому ні син позивачів (батько дітей), ні самі позивачі (дідусь та бабуся) не мають можливості спілкуватися з дітьми.

В силу викладених обставин, позивачі звернулися до суду з даним позовом, у якому просили зобов'язати відповідача, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, проживаючу за адресою: АДРЕСА_3 усунути перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні та участі у вихованні онуків - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом надання систематичного побачення та можливості вільного спілкування з ними не в присутності матері, визначивши місце і час спілкування з дітьми за адресою: АДРЕСА_2.

Ухвалою Вінницького міського суду Вінницької області від 28.07.2017 року, залучено до участі у даній справі Орган опіки та піклування Вінницької міської ради для надання висновку на виконання своїх повноважень. (а.с. 32)

20.10.2017р. Органом опіки та піклування Вінницької міської ради до суду надіслано висновок про доцільність визначення способу участі позивачів у вихованні їх онуків, у зв'язку з чим, заявою від 25.10.2017р. позивачі привели свої вимоги до вказаного висновку органу опіки та просили:

- винести рішення, яким зобов'язати ОСОБА_3 не чинити перешкоди у спілкуванні бабусі ОСОБА_1 та діду ОСОБА_2 з онуками;

- визначити ОСОБА_8 та ОСОБА_2 порядок участі у вихованні малолітніх ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2 згідно висновку органу опіки, а саме:

- щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей;

- другий день після дня народження дітей;

- другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин. (а.с. а.с. 49-50).

В судовому засіданні позивачі позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити. При цьому, обґрунтовуючи позовні вимоги, ОСОБА_1 зазначила, що вони з дідусем люблять своїх онуків та бажають приймати участь у їх вихованні та розвитку, бажають знайти з ними спільну мову, налагодити стосунки, однак не мають такої можливості, оскільки позивач неправомірно чинить у цьому перешкоди. Також ОСОБА_1 пояснила, що вона неодноразово телефонувала та надсилала смс - повідомлення ОСОБА_3 з проханням надати позивачам можливість зустрітися з онуками, однак вищевказані прохання відповідачем було проігноровано.

Відповідач та її представник в судовому засіданні з позовними вимогами щодо способу участі позивачів у вихованні онуків погодилися частково. Зокрема, відповідач та її представник заперечували щодо участі позивачів у вихованні дітей щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей та просили визначити їх участь щосуботи з 10:00 год. до 14:00 год., мотивуючи це тим, що 20:00 год. це пізня пора, у яку дітям краще бути вдома. З рештою позовних вимог щодо способу участі у вихованні дітей відповідач та її представник погодилися. При цьому, відповідач також зазначила, що вищевказані ОСОБА_1 обставини щодо телефонних дзвінків та надсилання їй смс-повідомлень дійсно мали місце, однак така ситуація склалася саме через неприязні стосунки між нею та позивачами.

Представник Органу опіки та піклування Бойко М.П. в судовому засіданні вищевказаний висновок підтримала та просила його врахувати при прийнятті рішення у справі. При цьому, Бойко М.П. зазначила, що вона особисто була присутньою на засіданні комісії з питань захисту прав дитини та помітила, що діти негативно налаштовані на побачення з дідусем та бабусею. Однак, така позиція дітей зумовлена впливом на останніх їх матері, адже проживаючи з кимось одним із батьків, діти автоматично підпадають під вплив тієї особи з якою вони проживають. Також представник Органу опіки та піклування зазначила, що позивачі дійсно мають велике бажання щодо участі у спілкуванні з онуками та у їх вихованні.

Заслухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи та оцінивши докази в їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позову, з огляду на таке.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, рішенням Вінницького міського суду Вінницької області від 23.02.2017 року шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_10 розірвано. (а.с. 13)

ОСОБА_10 та ОСОБА_3 являються батьками ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1, виданим 18.08.2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Вінницького міського управління юстиції Вінницької області та свідоцтвом про народження НОМЕР_2, виданим 30.10.2013 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Вінницького міського управління юстиції у Вінницькій області відповідно. (а.с. 11, 12)

Як вбачається зі свідоцтва про народження серії НОМЕР_3, виданого Бубновською сільською Радою народних депутатів Гайсинського району Вінницької області, ОСОБА_2 та ОСОБА_1 являються батьками ОСОБА_10, ІНФОРМАЦІЯ_5. (а.с. 16)

Таким чином, судом встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_1 являються дідусем та бабусею ОСОБА_6 та ОСОБА_7.

ОСОБА_2, ОСОБА_1, ОСОБА_10 та ОСОБА_11 являються власниками квартири АДРЕСА_4 що підтверджується свідоцтвом про право власності серії НОМЕР_4 від 25.03.2010 року та Витягом про реєстрацію права власності на нерухоме майно №25827258 від 12.04.2010 року. (а.с. 14,15)

Як вбачається з довідки №3093 від 12.06.2017р. виданої ТОВ "ЖЕО", ОСОБА_3, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 проживають разом за адресою: АДРЕСА_1. (а.с. 64)

Визначаючись щодо позовних вимог суд виходить з того, що положеннями частини першої та другої статті 3 Конвенції про права дитини (прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20 листопада 1989 року і підписаної Українською РСР 21 лютого 1990 року та ратифікованої Постановою Верховної Ради України №789-XII від 27.02.1991 року) визначено, що в усіх діях щодо дітей, незалежно від того, здійснюються вони державними чи приватними установами, що займаються питаннями соціального забезпечення, судами, адміністративними чи законодавчими органами, першочергова увага приділяється якнайкращому забезпеченню інтересів дитини. Держави-учасниці зобов'язуються забезпечити дитині такий захист і піклування, які необхідні для її благополуччя, беручи до уваги права й обов'язки її батьків, опікунів чи інших осіб, які відповідають за неї за законом, і з цією метою вживають всіх відповідних законодавчих і адміністративних заходів.

Сімейний кодекс України регулює сімейні особисті немайнові та майнові відносини між бабою, дідом, прабабою, прадідом та внуками, правнуками, рідними братами та сестрами, мачухою, вітчимом та падчеркою, пасинком. (ч. 2 ст. 2 СК України)

Згідно з частиною восьмою статті 7 Сімейного кодексу України (далі - СК), регулювання сімейних відносин має здійснюватися з максимально можливим урахуванням інтересів дитини, непрацездатних членів сім'ї. Відповідно до частини дев'ятої статті 7 СК України сімейні відносини регулюються на засадах справедливості, добросовісності та розумності, відповідно до моральних засад суспільства.

Частиною десятою статті 7 СК України визначено, що кожен учасник сімейних відносин має право на судовий захист.

Відповідно до статті 257 СК України баба, дід, прабаба, прадід мають право спілкуватися зі своїми внуками, правнуками, брати участь у їх вихованні. Батьки чи інші особи, з якими проживає дитина не мають права перешкоджати у здійсненні бабою, дідом, прабабою, прадідом своїх прав щодо виховання внуків, правнуків. Якщо такі перешкоди чиняться, баба, дід, прабаба, прадід мають право на звернення до суду з позовом про їх усунення.

Відповідно до статті 263 Сімейного кодексу України спір щодо участі баби, діда, прабаби, прадіда, брата, сестри, мачухи, вітчима у вихованні дитини вирішується судом відповідно до статті 159 СК України.

Згідно з частиною першою та другою статті 159 СК України якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування.

Під час вирішення спору щодо участі одного з батьків у вихованні дитини береться до уваги ставлення батьків до виконання своїх обов'язків, особиста прихильність дитини до кожного з них, вік дитини, стан її здоров'я та інші обставини, що мають істотне значення, в тому числі стан психічного здоров'я одного з батьків, зловживання ним алкогольними напоями або наркотичними засобами. (ч. 4 ст. 159 СК)

В судовому засіданні встановлено, що позивачі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 люблять своїх онуків та бажають приймати участь у їх вихованні та розвитку, бажають знайти з ними спільну мову, налагодити стосунки, однак не мають такої можливості, оскільки відповідач, через неприязні з позивачами стосунки, чинить у цьому перешкоди.

З огляду на наведене позовні вимоги в частині зобов'язання відповідача усунути перешкоди позивачам у спілкуванні з онуками та їх вихованні є обґрунтованими.

Що стосується способу участі позивачів у вихованні дітей суд звертає увагу на наступне.

Згідно з частиною четвертою статті 19 Сімейного кодексу України при розгляді судом спорів щодо участі одного з батьків у вихованні дитини, місця проживання дитини, позбавлення та поновлення батьківських прав, побачення з дитиною матері, батька, які позбавлені батьківських прав, відібрання дитини від особи, яка тримає її у себе не на підставі закону або рішення суду, управління батьками майном дитини, скасування усиновлення та визнання його недійсним обов'язковою є участь органу опіки та піклування.

Орган опіки та піклування подає суду письмовий висновок щодо розв'язання спору на підставі відомостей, одержаних у результаті обстеження умов проживання дитини, батьків, інших осіб, які бажають проживати з дитиною, брати участь у її вихованні, а також на підставі інших документів, які стосуються справи. (ч. 5 ст. 19 СК)

Як вбачається з висновку від 19.10.2017р. №01-00-011-44935 орган опіки та піклування Вінницької міської ради вважає за доцільне визначити ОСОБА_1, ОСОБА_2 наступний спосіб участі у вихованні онуків - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2:

- щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей;

- другий день після дня народження дітей;

- другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин.

Розглянувши даний висновок та заслухавши пояснення учасників судового процесу суд погоджується з органом опіки та піклування Вінницької міської ради щодо запропонованого порядку участі позивачів у вихованні дітей.

В той же час, заперечення відповідач та її представника щодо участі позивачів у вихованні дітей щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. за погодженням з батьком дітей, судом до уваги не приймається, оскільки як встановлено судом рішенням Виконавчого комітету Вінницької міської ради №1603 від 13.07.2017 року (а.с. 67), гр. ОСОБА_10 (батьку дітей), який проживає за адресою: АДРЕСА_4, встановлено такий порядок участі у вихованні дітей - ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2:

- щовівторка, щочетверга з 17:00 год. до 19:00 год.;

- щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год.;

- другий день святкових днів з 10:00 год. до 20:00 год. з урахуванням бажання дітей.

Отже, період часу, а саме щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год. у батька дітей та у позивачів збігається, а тому надання можливості позивачам, за погодженням з батьком дітей (сином позивачів), приймати участь у їх виховані саме у зазначений період не суперечить інтересам дітей та не порушує права відповідача.

Відповідно до частини першої статті 11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Положеннями статей 10, 60 ЦПК України передбачено, що цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень. Доказування підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Враховуючи вищенаведене, виходячи з балансу інтересів дітей та осіб, які беруть участь у справі, суд вважає за необхідне зобов'язати ОСОБА_3 усунути перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні з онуками ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 і ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, та їх вихованні, а також визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступний спосіб участі у вихованні онуків ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2: щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год., за погодженням з батьком дітей; другий день після народження дітей; другий день за днем народження діда та баби протягом трьох годин.

Відповідно до частини першої статті 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Таким чином, з урахуванням вимог статті 88 ЦПК України, судовий збір в розмірі 640,00 грн., що був сплачений позивачем ОСОБА_2 та судовий збір в розмірі 640,00 грн., що був сплачений позивачем ОСОБА_1 при зверненні до суду з позовом, слід стягнути з відповідача ОСОБА_3 на користь позивачів ОСОБА_2 та ОСОБА_1

На підставі викладеного, керуючись ст. 4, 10, 11, 60, 88, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ :

Позов задовольнити.

Зобов'язати ОСОБА_3 усунути перешкоди ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у спілкуванні з онуками ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_8, та їх вихованні.

Визначити ОСОБА_1 та ОСОБА_2 наступний спосіб участі у вихованні онуків ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_7 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_8:

- щосуботи з 10:00 год. до 20:00 год., за погодженням з батьком дітей;

- другий день після народження дітей;

- другий день за днем народження діда т баби протягом трьох годин.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5, на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_10, 640,00 грн. (шістсот сорок) судових витрат пов'язаних зі сплатою судового збору.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованої за адресою: АДРЕСА_5, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_11, 640,00 грн. (шістсот сорок) судових витрат пов'язаних зі сплатою судового збору.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до апеляційного суду Вінницької області через Вінницький міський суд Вінницької області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: