печерський районний суд міста києва
У Х В А Л А

09 листопада 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Кирилюк І.В., перевіривши на відповідність вимогам ст.ст. 119,120 ЦПК України, матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Державного реєстратора державного підприємства «Сетам» Хиби Анни Володимирівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шупені Олександра Миколайовича, державного нотаріуса Другої Київської державної нотаріальної контори Костенко Людмили Юхимівни, державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Межинської Наталії Володимирівни, треті особи: ОСОБА_8, ОСОБА_9, про визнання договору дарування нікчемним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення державних реєстраторів та витребування майна з чужого незаконного володіння,-

В С Т А Н О В И В:

позивач звернувся до суду з вказаним позовом до відповідачів, в якому просить:

- встановити нікчемність договору дарування квартири АДРЕСА_1, укладений 25.12.2012 р. між ОСОБА_10 та ОСОБА_2, посвідчений державним нотаріусом Другої Київської державної нотаріальної контори Костенко Л.Ю. за № 11-1179 від 25.12.2012 року;

- скасувати рішення державного реєстратора державного підприємства «Сетам» Хиби А.В. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, на підставі якого внесено запис у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно за № 21240997 від 05.07.2017 р. про право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_3;

- визнати недійсним договір купівлі-продажу квартири АДРЕСА_1, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 від 05.07.2017 р., посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Шупеня О.М.;

- скасувати рішення приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шупені О.М. про державну реєстрацію прав та їх обтяжень, на підставі якого внесено запис у Державний реєстр речових прав на нерухоме майно за № 21240997 від 05.07.2017 р. про право власності на квартиру АДРЕСА_1 за ОСОБА_3;

- витребувати квартиру АДРЕСА_1 у ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 та стягнути з відповідачів на користь позивача судовий збір.

Перевіривши позовну заяву ОСОБА_1 з доданими до неї матеріалами, судом встановлено наступне.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Відповідно п. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Крім того, згідно роз'яснень п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано вимоги як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно п. 16 вказаної Постанови, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Так, аналізуючи позовні вимоги ОСОБА_1, суд зазначає, що вони мають майновий та немайновий характер, отже, при звернені до суду із зазначеним позовом, ОСОБА_1 зобов'язана була сплатити судовий збір за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон), судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі. Згідно пп. 1 та пп. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону, за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, судовий збір сплачується за ставкою 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 1 січня прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць установлено у розмірі - 1544 гривні.

Отже, при зверненні до суду з даним позовом позивач до позовної заяви повинен був додати документ про сплату судового збору в розмірі 8 000,00 грн. за вимоги майнового характеру та 2560, 00 грн. за вимоги немайнового характеру на наступні реквізити:

отримувач коштів УДКСУ у Печерському районі

код отримувача (код за ЄДРПОУ) 380 04 897

рахунок отримувача 312 7

банк отримувача ГУ ДКСУ у м. Києві

код банку отримувача 82 00 19

код класифікації бюджету 220 30 100

призначення платежу 22030100;050; «Судовий збір», Печерський р/с, 02896745, за (вид звернення, пункт з таблиці ставок судового збору)

ПІБ (назва) платника або надати документ, який відповідно до законодавства України підтверджує звільнення позивача від сплати вказаних судових витрат.

Проте, ОСОБА_1 при зверненні з даним позовом до суду судовий збір на вказані реквізити не сплатила. Відтак, позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Аналізуючи викладене, позовну заяву ОСОБА_1 слід залишити без руху та надати позивачеві строк для усунення виявлених судом недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 119, 121, 210, 293 Цивільного процесуального кодексу України, -

У Х В А Л И В:

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Державного реєстратора державного підприємства «Сетам» Хиби Анни Володимирівни, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Шупені Олександра Миколайовича, державного нотаріуса Другої Київської нотаріальної контори Костенко Людмили Юхимівни, державного нотаріуса Першої Київської державної нотаріальної контори Межинської Наталії Володимирівни, треті особи: ОСОБА_8, ОСОБА_9, про визнання договору дарування нікчемним, визнання договору купівлі-продажу недійсним, скасування рішення державних реєстраторів та витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачеві право протягом п'яти днів з дня отримання ухвали усунути виявлені недоліки, шляхом подання заяви з додержанням вимог встановлених ст. ст. 119, 120 ЦПК України.

Якщо у встановлений строк виявлені недоліки не будуть усунуті, заява буде вважатись неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.В. Кирилюк