233 № 233/4537/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 листопада 2017 року Костянтинівський міськрайонний суд Донецької області у складі:

головуючого судді Мартиненко В. С.

за участю секретаря Вареніченко В.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Костянтинівка Донецької області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Костянтинівської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В:

26 вересня 2017 року ОСОБА_1 звернулась з відповідним позовом, посилаючись на те, що 25.01.2017 р. померла її бабуся ОСОБА_2 Після її смерті відкрилась спадщина, яка складається із квартири № 49, розташованої в будинку № 15 по вул. Громова у м. Костянтинівка Донецької області. Спадкоємцем першої черги був її батько ОСОБА_3І, який помер 02.08.2017 року, інших спадкоємців немає. У встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини ОСОБА_3І не звернувся, оскільки тяжко хворів та помер. В своїх письмових поясненнях, поданих до суду 01.11.2017 року, зазначила, що в серпні 2017 року вона звернулася до нотаріуса з метою подати заяву про прийняття спадщини після смерті бабусі ОСОБА_2, як онука. Проте нотаріус заяву про прийняття спадщини не прийняв, пояснивши, що нею пропущено шестимісячний строк, встановлений законом для прийняття спадщини та порадив звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини. В 20-х числах вересня вона звернулася до адвоката за наданням правової допомоги при зверненні до суду та позов був поданий 26.09.2017 року. Про наявність збільшеного строку для прийняття спадщини іншими спадкоємцями, у яких виникнення права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, а ні нотаріус, а ні адвокат не повідомили. За викладених обставин вважає, що причини пропуску строку прийняття спадщини є поважними та просить встановити додатковий строк для прийняття спадщини в 1 місяць.

У судове засідання позивач не зявилась, надавши заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність.

Представник відповідача у судове засідання не зявився, просив розглядати справу в його відсутність, проти позову не заперечував.

Суд, зясувавши обставини справи, дослідивши докази, подані на їх підтвердження, дійшов до висновку про можливість задоволення позовних вимог, виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 25 січня 2017 р. у м. Костянтинівка Донецької області померла ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про смерть І-НО №967625, виданого Костянтинівським міським в/ДРАЦС ГТУЮ у Донецькій області, про що складений відповідний актовий запис № 125 від 25.01.2017р.

Після смерті ОСОБА_2 залишилась спадщина, яка складається з права власності на нерухоме майно - квартиру АДРЕСА_1, яка належала померлій на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого відділом з приватизації та управлінню комунальною власністю від 21 січня 1994 року, договору дарування, що підтверджується копіями вказаних документів та копією витягу з реєстру прав власності на нерухоме майно №24766453 від 12.12.2009 р.

ОСОБА_3 син ОСОБА_2, помер 02.08.2017 року, що підтверджується копією свідоцтва про смерть І-НО №987600, виданого Костянтинівським районним в/ДРАЦС ГТУЮ у Донецькій області, про що складений відповідний актовий запис № 269 від 04.08.2017р., та копією свідоцтва про народження ОСОБА_3І VІ-УР №220406 від 27.03.1964 (актовий запис №340 від 27.03.1964р, складений Костянтинівським міським ЗАГС Донецької обл.), де матірю зазначена ОСОБА_2, батьком ОСОБА_4.

Відповідно до довідки №850 від 07.09.2017р., виданої КП «Служба єдиного замовника» на момент смерті ОСОБА_2 інші особи, крім неї, не мали зареєстрованого місця проживання у зазначеній квартирі.

Згідно інформаційної довідки зі Спадкового реєстру, наданої Костянтинівською державною нотаріальною конторою, відомості про спадкову справу на імя ОСОБА_2 - відсутні.

Позивач ОСОБА_1 є онукою померлої ОСОБА_2, що підтверджується копією свідоцтва про народження ОСОБА_5О I-HO №324859 (актовий запис №203 від 14.03.1991 р., складений відділом реєстрації актів громадянського стану Костянтинівського міськвиконкому, де батьком ОСОБА_5 зазначений ОСОБА_3; копією рішення Костянтинівської міської ради № 164 від 05.04.1995 року про зміну прізвища неповнолітньої ОСОБА_6; копією свідоцтва про шлюб 1-НО №287128, виданим відділом ДРАЦС по м. Костянтинівці Костянтинівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області (актовий запис про шлюб №182 від 08.08.2012, складений відділом ДРАЦС по м. Костянтинівці Костянтинівського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області), яким підтверджується дошлюбне прізвище ОСОБА_1 «Романенко».

Крім того, 02.12.2001 року помер ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть 1-HO № 592623 (актовий запис № 33 від 03.12.2001 р., складений виконкомом Артемівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області) та 24.03.2011 року помер ОСОБА_7 син ОСОБА_2 та ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про смерть 1-HO № 536545 (актовий запис № 9 від 28.03.2011 р., складений виконкомом Артемівської сільської ради Костянтинівського району Донецької області); копією свідоцтва про народження ОСОБА_7І 1-HO №305184 (актовий запис №276 від 14.03.1973р, складений відділом РАГС м. Костянтинівки Донецької обл.), де зазначено батьком ОСОБА_4, матірю ОСОБА_2.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу). Статтею 1221 ЦК України встановлено, що місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Згідно ст. 1258 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття, крім випадків, встановлених статтею 1259 цього Кодексу.

Відповідно до ч. 1 ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Зі змісту статей 1268, 1269, 1270 ЦК України випливає, що спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч.1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

З матеріалів справи вбачається, що після смерті ОСОБА_2, що померла 25.01.2017 року, єдиним спадкоємцем першої черги був її син ОСОБА_3, який у встановлений законом шестимісячний строк для прийняття спадщини своє право на спадкування не реалізував та помер 02.08.2017 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 1270 ЦК України якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття.

Згідно із ч. 1 ст. 1265 ЦК України у п'яту чергу право на спадкування за законом мають інші родичі спадкодавця до шостого ступеня споріднення включно, причому родичі ближчого ступеня споріднення усувають від права спадкування родичів подальшого ступеня споріднення. Ступінь споріднення визначається за числом народжень, що віддаляють родича від спадкодавця. Народження самого спадкодавця не входить до цього числа.

З наведеного вбачається, що оскільки ОСОБА_1 має другий ступінь споріднення із спадкодавцем ОСОБА_8, вона належить до пятої черги спадкоємців, права на спадкування якої залежало від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцем першої черги ОСОБА_3 сина ОСОБА_2, та для прийняття нею спадщини встановлювався строк у три місяці з моменту неприйняття спадкоємцем ОСОБА_3 спадщини, а саме з 25.07.2017 року.

А отже, на час звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини 26.09.2017 року, для ОСОБА_1 спадкоємиці пятої черги, ще тривав встановлений законом тримісячний строк для подання заяви до нотаріуса про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 Проте на час розгляду справи 01.11.2017 року вказаний строк сплив.

Відповідно до ч. 1 ст. 1277 ЦК України у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а якщо до складу спадщини входить нерухоме майно - за його місцезнаходженням, зобов'язаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини.

З матеріалів справи вбачається, що оскільки після смерті ОСОБА_2 спадщина не була прийнята іншими спадкоємцями, належним відповідачем по справі має бути територіальна громада за місцем знаходження нерухомого майна, що входить до складу спадщини, а саме: Костянтинівська міська рада.

Враховуючи вищенаведене, суд дійшов до висновку про наявність поважної причини пропуску строку для прийняття спадщини ОСОБА_1 після смерті ОСОБА_8, а отже його позовні вимоги щодо визначення їй додаткового строку для прийняття спадщини у один місяць, мають бути задоволені.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 174, 209, 212, 214-215, 218 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до Костянтинівської міської ради про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини задовольнити.

Визначити ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, додатковий строк в один місяць з дня набуття рішенням законної сили для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка померла 25 січня 2017 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Донецької області через Костянтинівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя