Провадження № 2/638/5220/17
У х в а л а

іменем україни

про залишення позовної заяви без руху

02 листопада 2017 року Суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Грищенко І.О., розглянувши матеріали позовної заяви комунального підприємства "Харківводоканал" до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення,

В С Т А Н О В И В:

26.10.2017 року позивач в особі КП "Харківводоканал" звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого постачання холодної води і водовідведення, з урахуванням 3% річних та інфляційних витрат, в розмірі 7925, 45 грн.

До позовної заяви позивачем додано клопотання про відстрочення оплати судового збору. В обґрунтування доводів клопотання позивач посилається на важкий майновий стан підприємства, на підтвердження чого додає копію балансу (звіту про фінансовий стан) на 31.12.2016 рік та копію витягів з протоколів № 5 від 17.07.2015 року засідання територіальної комісії Харківської області з погашення заборгованості підприємства паливно-енергетичного комплексу, №4 від 23.10.2015 року, №5 від 24.11.2015 року та №10 від 30.12.2015 року засідання комісії з узгодження обсягу заборгованості з різниці в тарифах.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. Частиною 3 ст. 82 ЦПК України передбачено, що з підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Положеннями п. 29 Постанови Пленуму ВССУ від 17.10.2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» встановлено, що, відповідно до вимог статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України, повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Вивчивши доводи клопотання про відстрочення сплати судового збору, доходжу висновку про відмову в його задоволенні, з тих підстав, що представником позивача не надано суду належних доказів тяжкого фінансового стану підприємства, а саме: банківських документів про відсутність на рахунку коштів, довідки податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків, інших фінансово-бухгалтерських документів які б свідчили про відсутність коштів на рахунку підприємства.

Вимогами ст. 129 Конституції України встановлено, що однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади. У зв'язку із цим обставини, пов'язані з фінансуванням установи чи організації з Державного бюджету України та відсутністю у ньому коштів, призначених для сплати судового збору, не можуть вважатися достатньою підставою для звільнення від такої сплати.

Дослідивши позовну заяву та додані до неї матеріали, доходжу висновку про залишення заяви без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119, ст. 120 ЦПК України, а саме: в матеріалах справи відсутні докази сплати судового збору за подання позовної заяви, що передбачено ст. 4 ЗУ «Про судовий збір».

Згідно з положеннями ст. 4 Закону України «Про судовий збір», зі змінами та доповненнями, судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

До позовних заяв майнового характеру, яка подана юридичною особою ставка судового збору встановлюється 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб що станом на 01.01.2017 року складає 1600,00 грн..

На підставі вище викладеного, позивачу необхідно сплатити суму судового збору, який відповідатиме 1,5 відсотка від ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, плати що станом на 01.01.2017 року складає 1600,00 грн.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, або не оплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

При таких обставинах вбачаю законні підстави для залишення заяви без руху.

Приймаючи до уваги викладене, керуючись ст.ст. 81, 82, 119, 121 ЦПК України, Законом України "Про судовий збір", суддя,

У Х В А Л И В :

Клопотання уповноваженого представника КП "Харківводоканал" про відстрочення оплати судового збору залишити без задоволення.

Позовну заяву комунального підприємства "Харківводоканал" до ОСОБА_1 та ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за надані послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, а саме: оплати судового збору в законодавчо встановленому розмірі, протягом п'яти днів з дня отримання копії даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І.О.Грищенко