Номер провадження 2-зз/201/141/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 листопада 2017 року місто Дніпро

Жовтневий районний суд міста Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Ходаківського М.П.,

за участі секретаря судового засідання Пісчанської Т.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Дніпрі заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання приватизації недійсною та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська перебувала указана цивільна справа.

07 листопада 2017 року від ОСОБА_1 надійшла до суду заява про скасування заходів забезпечення позову, що були вжиті ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 25 березня 2006 року.

Сторони у судове засідання не зявилися, про день, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, проте ця обставина не перешкоджає розгляду заяви.

Згідно із ч. 2 ст. 197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, обєктивному та безпосередньому їх дослідженні, дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 3 ст. 154 ЦПК України заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу. Якщо у задоволенні позову було відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовуються до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Пунктом 10 постанови Пленуму Верховного Суду України № 9 від 22 грудня 2006 року «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» розяснено, що заходи забезпечення позову мають тимчасовий характер і діють до виконання рішення суду, яким закінчується розгляд справи по суті. Зважаючи на це, суд при задоволенні позову не вправі скасовувати вжиті заходи до виконання рішення або зміни способу його виконання, за винятком випадків, коли потреба в забезпеченні позову з тих чи інших причин відпала або змінились обставини, що зумовили його застосування.

Як встановлено судом і це підтверджується матеріалами справи, у березні 2006 року ОСОБА_2 звернулася до Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська із позовною заявою до відповідача ОСОБА_3 про визнання приватизації недійсною та ухвалою судді Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Бондаренка Р.В. від 24 березня 2006 року відкрито провадження у справі. 25 березня 2006 року суддею Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Бондаренко Р.В. постановлено ухвалу, якою накладено арешт та заборонено відчуження належної ОСОБА_3 квартири № 13 у будинку № 104а у будинку по вул. Набережна Перемоги у м. Дніпропетровську. У подальшому ОСОБА_3 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди. Ухвалою Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 19 лютого 2007 року зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди залишено без розгляду, позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання приватизації недійсною виділено в окреме провадження.

У судовому засіданні також встановлено, що заявник ОСОБА_1 є донькою ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про народження ОСОБА_4, яка в подальшому після укладення шлюбу змінила своє прізвище на ОСОБА_1. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 померли, що підтверджується відповідними свідоцтвами про смерть, та після їх смерті відкрилася спадщина. Однак наявність арешту та заборони відчуження спірної квартири позбавляє спадкоємців сторін у вказаній цивільній справі здійснити своє право на прийняття спадщини.

З огляду на указані фактичні обставини справи та відповідні їм приписи законодавства, що регулюють спірні правовідносини, подана заява про скасування заходів забезпечення позову є обґрунтованою, а тому підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 154, ст.ст. 208 - 210 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання приватизації недійсною та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди задовольнити.

Заходи забезпечення позову, ужиті ухвалою судді Жовтневого районного суду міста Дніпропетровська від 25 березня 2006 року у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання недійсною приватизації, якою накладено арешт на та заборонено відчуження належної ОСОБА_3 квартири № 13 у будинку № 104а у будинку по вул. Набережна Перемоги у м. Дніпропетровську, скасувати.

Ухвала суду може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 5 днів з дня проголошення ухвали шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали. Ухвала суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.П.Ходаківський