Справа № 309/1888/15-ц
У Х В А Л А

20 листопада 2017 року м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Закарпатської області в складі:

головуючого-судді: Мацунчиа М.В.

суддів: Готра Т.Ю., Куштана Б.П.

з участю секретаря: Сочка І.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на ухвалу Хустського районного суду від 07 липня 2017 року про виправлення описки по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів, -

встановила:

Зазначеною ухвалою виправлено описку в рішенні Хустського районного суду від 19.08.2015 року та викладено четвертий абзац резолютивної частини рішення у такій редакції: «Прізвище ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити «ОСОБА_2».

ОСОБА_1 в апеляційній скарзі ставить питання про скасування даної ухвали. На обґрунтування апеляційної скарги зазначає, що суд не вправі був виправляти описку, оскільки таким чином він фактично змінив резолютивну частину судового рішення.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши підстави апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Хустського районного суду від 19.08.2015 року задоволено позов ОСОБА_2. Розірвано шлюб зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2. Неповнолітнього сина ОСОБА_3 залишено на вихованні матері. Прізвище ОСОБА_2 після розірвання шлюбу змінено на дошлюбне «ОСОБА_2». Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього сина у розмірі 1500 грн. щомісячно до досягнення ним повноліття.

У липні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про виправлення описки у даному судовому рішенні, а саме, в частині зімни її прізвища.

Оскаржуваною ухвалою дану заяву задоволено, виправлено описку в рішенні Хустського районного суду від 19.08.2015 року та викладено четвертий абзац резолютивної частини рішення у такій редакції: «Прізвище ОСОБА_2 після розірвання шлюбу залишити «ОСОБА_2». Ухвала мотивована тим, що після пред'явлення позову, позивачка подала до суду клопотання про розгляд справи за її відсутності, в якому просила залишити їй після розірвання шлюбу прізвище «ОСОБА_2».

Однак з таким висновком суду першої інстанції не може погодитись колегія суддів зважаючи на наступне.

Згідно ч. 1 ст. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь в справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Як роз'яснено в п. 19 Постанови Пленуму ВСУ від 18 грудня 2009 року № 14 «Про судове рішення у цивільній справі», вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

В четвертому абзаці резолютивної частини рішення Хустського районного суду від 19.08.2015 р., суд першої інстанції, вирішуючи позовну вимогу щодо прізвища позивача після розірвання шлюбу, чітко зазначив про зміну такого прізвища на дошлюбне.

Тобто, залишення позивачу прізвища «ОСОБА_2» не є опискою у розумінні змісту ст. 219 ЦПК України.

Суд першої інстанції, постановляючи ухвалу від 07.07.2017 року фактично вніс зміни до змісту судового рішення, що не допускається шляхом виправлення описки.

Зважаючи на викладене, ухвала Хустського районного суду від 07.07.2017 року підлягає скасуванню з постановленням нової ухвали про відмову в задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки.

Враховуючи наведене та керуючись приписами статей 219, 307, 312, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів, -

ухвалила:

апеляційну скаргу ОСОБА_1, задоволити.

Ухвалу Хустського районного суду від 07 липня 2017 року про виправлення описки, скасувати, та постановити нову ухвалу, якою у задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки у рішенні Хустського районного суду від 19 серпня 2015 року, відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя-доповідач

Судді