Справа № 758/9091/13-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 липня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

за участю: позивача ОСОБА_2,

представника позивача - ОСОБА_3,

представника відповідача - ОСОБА_4,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду в м.Києві заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_5 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації (надалі Подільська РДА у м.Києві), третя особа: Подільське районне управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві (надалі Подільське РУ ГУ МВС України в м.Києві) про зобов'язання вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

В серпній 2015 р. ОСОБА_2 звернувся до районного суду із заявою, в якій просить переглянути за нововиявленими обставинами та скасувати рішення Подільського районного суду м.Києва від 07.08.2013 р. у цивільній справі № 758/9091/13-ц за позовом ОСОБА_6, ОСОБА_5 до Подільської РДА в м.Києві, третя особа: Подільске РУ ГУ МВС України в м.Києві про зобов'язання надати кімнату в комунальній квартирі.

Заява мотивована тим, що рішенням Подільського районного суду м. Києва від 07 серпня 2013 року залишено без задоволення позовні вимоги ОСОБА_6, ОСОБА_5 до Подільської РДА в м.Києві, третя особа: Подільске РУ ГУ МВС України в м.Києві про зобов'язання надати кімнату в комунальній квартирі за адресою: АДРЕСА_1. Дане рішення суду залишене без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 30 жовтня 2013 року та набрало законної сили. Заявник вказує, що в основу даного рішення суд поклав розпорядження Подільської РДА в м.Києві №283, яким спірне житлове приміщення віднесено до числа службових приміщень Подільського РУ ГУ МВС України, а також постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2011 року, яка залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16 серпня 2012 року та якою відмовлено у задоволенні позову ОСОБА_6, ОСОБА_5 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації про визнання недійсним та скасування відповідного розпорядження. Разом з тим, постановою Вищого адміністративного суду України від 16 липня 2015 року зазначені судові рішення скасовано, а розпорядження №283 визнано недійсним, що, на думку заявника, є підставою для перегляду за нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м. Києва від 07 серпня 2013 року.

Ухвалою Подільського районного суду м. Києва від 14 грудня 2016 року у задоволенні заяви відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 02.03.2017 р. вищевказана ухвала районного суду скасована з направленням заяви на новий розгляд до суду першої інстанції.

Позивач ОСОБА_2 та його представник у судовому засіданні підтримали заяву в повному обсязі та надали пояснення, аналогічні викладеним в заяві обставинам. Позивач пояснив, що на момент звернення до РДА за наданням звільненої кімнати площею 14,9 кв.м склад його сім'ї був 2 людини (він та дружина ОСОБА_5), вони займали кімнату 14,3 кв.м. Шлюб з ОСОБА_5 він розірвав 13.08.2013 р., з 04.09.2013 р. він перебуває в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_7, від якого має малолітню дочку ОСОБА_1, 21.02.2014 р. В кімнаті, яку він займає, зареєстровані він та дитина.

Позивач ОСОБА_5, будучи повідомленою про час ті місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилась, подала через канцелярію суду заяву про розгляд справи за її відсутності.

Представник відповідача заперечував проти задоволення заяви, пояснивши, що підставою для відмови в позові було не тільки існування Розпорядження № 283, а й перевищення норми житлової площі на особу ( норма 13,65 кв.м. на особу), а спірна кімната, на яку претендували позивачі, має площу 14,9 кв.м. Крім того, дане житлове приміщення вже приватизовано іншою особою.

Представник Подільського РУ ГУ МВС України в м.Києві у судове засідання не з»явився, про розгляд справи повідомлявся належним чином відповідно до вимог законодавства, про причини неявки суд не повідомляв, заяви про розгляд справи за його відсутності не надходило.

Вислухавши учасників судового розгляду, дослідивши матеріали заяви та цивільної справи, суд приходить до таких висновків.

Згідно з ч.2 ст.361 ЦПК Українидля перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є: істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи;встановлені вироком суду, що набрав законної сили, завідомо неправдиві показання свідка, завідомо неправильний висновок експерта, завідомо неправильний переклад, фальшивість документів або речових доказів, що потягли за собою ухвалення незаконного або необґрунтованого рішення; встановлення вироком суду, що набрав законної сили, вини судді у вчиненні злочину, внаслідок якого було ухвалено незаконне або необґрунтоване рішення; скасування судового рішення, яке стало підставою для ухвалення рішення чи постановлення ухвали, що підлягають перегляду; встановлена Конституційним Судом України неконституційність закону, іншого правового акта чи їх окремого положення, застосованого судом при вирішенні справи, якщо рішення суду ще не виконане.

Дана норма надає можливість перегляду судом рішення у зв'язку із виявленням істотних обставин, що існували, але не були їм відомі заявникам на час вирішення справ, тобто, перегляд справи у звязку із нововиявленими обставинами має на меті перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Із аналізу даної правової норми випливає, що нововиявленою може бути визнана лише та обставина, яка існувала в об'єктивній дійсності на момент ухвалення рішення; не можуть бути визнані нововиявленими нові, тобто, такі, що виникли чи змінилися після постановлення рішення обставини, а також обставини, на які посилалася особа, яка брала участь у справі, у своїх поясненнях. Під істотними для справи обставинами законодавець розуміє такі обставини та факти, що якби вони були відомі при розгляді справи, то суд ухвалив би принципово інше рішення.

Як вбачається з матеріалів справи, в провадженні районного суду перебувала цивільна справа № 758/9091/13-ц за позовом ОСОБА_6, ОСОБА_5 до Подільської РДА в м.Києві, третя особа: Подільске РУ ГУ МВС України в м.Києві про зобов'язання надати кімнату в комунальній квартирі.

Рішенням Подільського районного суду м. Києва від 07 серпня 2013 року залишено без задоволення позовні вимоги ОСОБА_6, ОСОБА_5 до Подільської РДА в м.Києві, третя особа: Подільске РУ ГУ МВС України в м.Києві про зобов'язання надати кімнату в комунальній квартирі. Дане рішення суду залишене без змін ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 30 жовтня 2013 року та набрало законної сили.

Нововиявленими обставинами позивач вважає те, що постанова Вищого адміністративного суду України від 16.07.29015 р., якою скасовано Розпорядження Подільської РДА у м.Києві №283 про включення кімнати у вищевказаній комунальній квартирі до числа службового приміщення, спростовує факти, покладені в основу рішення суду.

Постановою Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.03.2012р. №4, у п.4, 7 зазначається, що суд повинен розмежовувати нововиявлені обставини та нові обставини. Обставини, що обґрунтовують вимоги або заперечення сторін чи мають інше істотне значення для правильного вирішення справи, існували на час ухвалення судового рішення, але залишаються невідомими особам, які беруть участь у справі, та стали відомими тільки після ухвалення судового рішення , є нововиявленими. Обставини, які відповідно до п.1 ч.2 ст.361 ЦПК України є підставою для перегляду судового рішення, це юридичні факти. Які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, повинні бути істотними, тобто такими, що могли вплинути на висновки суду при ухваленні судового рішення і були встановлені після набрання ним законної сили.

На час ухвалення судового рішення 07.08.2013 р. існувало Розпорядження №283, яке було відомо сторонам, досліджувалось в судовому засіданні. Інші обставини, на які посилається заявник (обставини, встановлені Постановою Вищого адміністративного суду України від 16.07.2015р., якою визнано недійсним та скасовано Розпорядження № 283) ще не існували. А відтак, це нові обставини, які виникли внаслідок розгляду інших позовних вимог про скасування Розпорядження.

Крім того, згідно п. 9 Постанови Пленуму ВССУ з розгляду цивільних і кримінальних справ №4 від 30.03.2012 року «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», скасування судового рішення (пункт 3 частини другої статті 361 ЦПК) може бути визнано нововиявленою обставиною лише в тому випадку, коли суд обґрунтував ухвалене судове рішення скасованим (воно було підставою для ухвалення такого судового рішення) або виходив із нього, хоча прямо й не посилався на нього на підтвердження наявності вказаних обставин, а також якщо наслідком скасування судового рішення є інше за змістом вирішення спору.

Вирішуючи питання про скасування судового рішення із зазначених підстав, суди мають виходити з преюдиційного зв'язку судових рішень, зокрема, із того, що між рішеннями має існувати матеріально-правовий зв'язок, факти, встановлені в одній із справ, мають значення для іншої справи.

Як вбачається з рішення Подільського районного суду м.Києва від 07.08.2013 р., суд, постановляючи рішення, посилався на постанову Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2011 року про законність розпорядження органу місцевого самоврядування про віднесення спірної кімнати до числа службових. Між тим, обґрунтовуючи рішення про відмову у задоволенні вимог позивачів про виділення їм спірної кімнати, суд також виходив із того, що при виділенні ОСОБА_2 та ОСОБА_5, які, як подружжя, займали кімнату площею 14,3 кв.м, кімнату площею 14,9 кв.м, яка звільнилась у даній комунальній квартирі, загальний розмір жилої площі буде перевищувати норму, встановлену ст.47 ЖК України як норма жилої площі на 1 людину (13,65 кв.м). Тим самим, постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2011 року та ухвала Київського апеляційного адміністративного суду від 16 серпня 2012 року не були єдиною підставою для ухвалення рішення від 07 серпня 2013 року про відмову в позові.

Постанова Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 листопада 2011 року, яка була залишена без змін ухвалою Київського апеляційного адміністративного суду від 16 серпня 2012 року, не має преюдиційного значення для рішення районного суду від 07.08.2013 р., оскільки судом було встановлено відсутність правових підстав на отримання ОСОБА_6 та ОСОБА_5 спірної кімнату за двома підставами (статус спірної кімнати як службового житла Подільського РУ ГУ МВС України в місті Києві та перевищення норми жилої площі при виділенні кімнаті на склад сім'ї позивачів - 2 особи). .

Скасування судами адміністративної юрисдикції розпорядження РДА від 02.03.2007 р. про віднесення спірної кімнати до числа службових, не пливає на встановлений судом при постановленні рішення 07.08.2013 р. факт відсутності права на передачу звільненої кімнати в зв'язку з перевищенням норми жилої площі при такій передачі.

Вказані обставини дають суду підстави зробити висновок, що правові підстави для задоволення заяви ОСОБА_2 відсутні, оскільки вимоги позивача не засновані на законі. А відтак, суд залишає вищевказану заяву про перегляд рішення суду за нововиявленими обставинами без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.361, 365 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Залишити без задоволення заяву ОСОБА_2 про перегляд за нововиявленими обставинами рішення Подільського районного суду м.Києва від 07.08.2013 р. у цивільній справі № 758/9091/13-ц за позовом ОСОБА_2, ОСОБА_5 до Подільської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа: Подільське районне управління Головного управління Міністерства внутрішніх справ України в м. Києві про зобов'язання вчинити дії.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів з дня оголошення ухвали.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час оголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяН. М. Ларіонова