ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/3793/17
провадження № 2/753/3610/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"11" травня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісном майном подружжя та його поділ шляхом визнання права власності на його частку, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про встановлення факту проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісном майном подружжя та його поділ шляхом визнання права власності на його частку.

Дана заява підлягає поверненню із наступних підстав.

Ст.ст. 119, 120 ЦПК України встановлені вимоги до заяви при подачі її до суду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 02 березня 2017 року дана заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - п»ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Заявник належним чином неодноразово повідомлявся про залишення заяви без руху для усунення недоліків, проте повідомлення повернуті за терміном зберігання.

Рішенням Європейського суду з прав людини визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов»язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням її справи, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов»язки, оскільки одним із критеріїв «розумності строку» є саме поведінка заявника. Так, суд покладає на заявника обов»язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, які безпосередньо його стосуються, утримуватися від виконання заходів, що затягують провадження у справіі, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для пришвидшення процедури слухання. Одним із таких прикладів, коли поведінка заявників стала однією з причин затягування розгляду справи, є ріщення Європейського суду з прав людини «Чікоста і Віола проти Італії».

Наведене свідчить про недобросовісність здійснення позивачем свої процесуальних прав.

Суддя, перевіривши дотримання позивачем вимог закону, вважає, що станом на час постановлення ухвали недоліки не усунені у цілому, а саме: не зазначена ціна позову, надано платіжного документа про належну сплату судового збору згідно дійсної ціни позову відповідно до Закону України "Про судовий збір", сплачений на рахунок УДК у Дарницькому районі м. Києва - 0003, - 8 000 грн. 00 коп.; не надано платіжного документу про сплату судового збору за дві самостійні вимоги немайнового характеру, сплачені на рахунок УДК у Дарницькому районі м. Києва - 0003, - 640 грн. 00 коп. х 2 = 1 280 грн. 00 коп.; не виконані вимоги ч.1 ст. 120 ЦПК України - не надано копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів згідно кількості сторін (третіх осіб), усупереч цьому позов поданий у єдиному екземплярі.

Якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи (ч.2 ст. 80 ЦПК України).

Оскільки позивачем ставляться окрім майнових вимог, й вимоги немайнового характеру, необхідно враховувати, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.13 постанови № 10 ПЛЕНУМУ ВИЩОГО СПЕЦІАЛІЗОВАНОГО СУДУ УКРАЇНИ З РОЗГЛЯДУ ЦИВІЛЬНИХ І КРИМІНАЛЬНИХ СПРАВ від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Відповідно до вимог частини 2 статті 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне недоліки по позовній заяві, остання вважається неподаною та повертається заявнику.

Про повернення заяви суддя постановляє ухвалу (частина 4 статті 121 ЦПК України).

На підставі вищенаведеного та, керуючись ч. 2, 4 ст. 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа - Шістнадцята київська державна нотаріальна контора, про встановлення факту проживання однією сім»єю без реєстрації шлюбу, визнання майна спільним сумісном майном подружжя та його поділ шляхом визнання права власності на його частку, - вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернути заявнику.

Роз»яснити заявнику положення ч. 5 ст. 121 ЦПК України про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Коренюк А.М.