Справа № 755/6559/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"07" липня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді - Чех Н.А.

з участю секретаря - Кузьменко А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

встановив:

Позивач звернувся до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_2, яка є його бабусею. Після її смерті залишилася спадщина у вигляді 1/5 квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1. Вказана частина квартири належить спадкодавцю на підставі свідоцтва про право власності, виданого відділом приватизації житла Харківської районної державної адміністрації м. Києва 20.11.1994 року. Факт родинних відносин підтверджується свідоцтвом про народження, повторно виданим ЗАГС УРДА 15.05.1984 року та свідоцтвом про народження, виданим РАГСом Дарницького району у м. Києві 31.03.1966 року. Після смерті ОСОБА_2, він (позивач) виявив бажання прийняти спадщину, проте, це видалось неможливим у зв'язку з тим, що його матір - ОСОБА_3 знищила оригінали документів про право власності на квартиру. Після смерті матері, ним було розпочато процес відновлювання документів про право на власність на квартиру. 24.02.2017 року він отримав дублікат свідоцтва про право власності на квартиру, виданого Відділом приватизації житла Харківської районної державної адміністрації м. Києва 20.11.1994 року, у зв'язку з чим повторно виявив бажання прийняти спадщину, проте строки прийняття спадщини, передбачені положенням ЦК України виявились пропущені. Інші спадкоємці - 1-5 черги своє бажання прийняти спадщину не виявили. Враховуючи викладені обставини, просив суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини, оскільки пропустив його з поважних причин.

В судове засідання позивач не з'явився, надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав в повному обсязі, просив їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, надіслав письмові пояснення, в яких просив слухати справу за його відсутності та прийняти рішення по наданим доказам згідно чинного законодавства.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 є рідним сином ОСОБА_3 та онуком ОСОБА_4.

Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла ОСОБА_4.

Після смерті ОСОБА_4 крім позивача ніхто не виявив бажання прийняти спадщину. Однак, через те, що мати позивача знищила оригінали документів, останній не мав можливості звернутися до нотаріуса задля прийняття спадини. Лише після смерті матері позивач зміг отримати правовстановлюючі документи на майно спадкодавця.

Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.

Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.

Відповідно до ст. 1258 Ц України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.

Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину або відмовитися від її прийняття.

Відповідно до ст. 1270 ЦК України заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто протягом шестимісячного строку з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

В суді було встановлено, що через відсутність документів позивач не мав можливості вчасно подати заяву. На думку суду, позивач пропустив встановлений законом шестимісячний строк для звернення задля прийняття спадщини з поважних причин, а тому йому має бути наданий додатковий строк - три місяці, який є достатнім, для подачі заяви про прийняття спадщини. Жодних доказів на спростування доводів позивача, матеріали справи не містять.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 1258, 1261, 1266, 1268, 1270, 1272 ЦК України, ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України, суд -

вирішив:

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Встановити ОСОБА_1 додатковий строк - три місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1. Додатковий строк рахувати з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Суддя: