Справа 206/3672/17
Провадження 2/206/997/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

"12" липня 2017 р. суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., вирішуючи питання про відкриття провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя,

в с т а н о в и в:

12 липня 2017 року позивач звернулася до Самарського районного суду м. Дніпропетровська з зазначеним позовом.

Вивчивши матеріали справи, суддя доходить висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху оскільки не відповідає вимогам, передбаченим ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до пп. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за позовні вимоги майнового характеру справляється судовий збір фізичною особою або фізичною особою - підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Прожитковий мінімум станом на 01.01.2017 року становить 1600грн.

Позивачем за вимогу майнового характеру про виділ йому у власність 1/2 частини будинку та 1/2 частину будинку відповідачу сплачено мінімальний судовий збір у розмірі 640грн.

Згідно з п. 9 ч. 1ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається в позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем не зазначена ціна позову.

Відповідно до положень ч. 2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Аналогічні положення містяться у п. 2 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір», відповідно до яких встановлено, що у разі якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Згідно п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» № 20 від 22.12.1995 р. з наступними змінами і доповненнями, роз'яснено, що вартість спірного майна визначається за згодою сторін, а при його відсутності по дійсній вартості майна на час розгляду спору. Під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за якою майно може бути продане в даному населеному пункті або місцевості.

Таким чином, суддя самостійно визначає до сплати розмір судового збору в сумі 1000,00грн. за вимогу про виділ у власність по 1/2 частини будинку, який позивачу слід доплатити.

Також слід зазначити, що по тексту позову та у прохальній частині позову позивач зазначає, як своє прізвище так і прізвище відповідача ОСОБА_3, що не відповідає наданим документам.

Крім того, у відповідності до ч. 1 ст. 137 ЦПК України, у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Позивач просить суд витребувати у позивача правовстановлюючі документи та свідоцтво про шлюб, проте не зазначає неможливість отримання таких доказів особисто (наприклад: отримати дублікат свідоцтва про шлюб у органах РАЦС).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, вважаю за необхідне надати позивачу термін для усунення недоліків позовної заяви.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу та поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Запропонувати позивачу усунути вказані недоліки заяви у дводенний строк з дня отримання цієї ухвали.

У випадку невиконання у строк позивачем вимог закону вказаних в ухвалі судді, позовна заява буде визнана неподаною та повернута їй без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя А.О. Сухоруков