АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 755/6661/16-ц Головуючий у 1-ій інстанції - Яровенко Н.О.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 листопада 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

Головуючого - Музичко С.Г.,

Суддів - Кирилюк Г.М., Рейнарт І.М.,

при секретарі - Юрчуку С.В.,

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 28 липня 2017 року у цивільній справі за заявою представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Людмила Петрівна про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на квартиру та визнання прав власності в порядку спадкування за законом,

В С Т А Н О В И Л А :

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 28 липня 2017 року заяву представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про скасування заходів забезпечення позову у цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Забігайло Людмила Петрівна про визнання договору дарування недійсним, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на квартиру та визнання права власності в порядку спадкування за законом задоволено.

Знято арешт з Ѕ частини квартири АДРЕСА_1, що належить на праві приватної власності ОСОБА_7.

В поданій апеляційній скарзі позивач просить ухвалу суду скасувати та постановити нову, якою в задоволенні заяви про скасування заходів забезпечення позову відмовити.

В обґрунтування своїх вимог посилається на те, що йому не було відомо про час та місце розгляду справи, оскільки він був відсутній в Україні з 12 липня 2017 року по 07 серпня 2017 року.

На його думку, суд помилково дійшов до висновку, що квартира, на яку накладено арешт, належить ОСОБА_5.

Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, позивача та його представника, які апеляційну скаргу підтримали, просили її задовольнити, представника відповідачів, який проти задоволення апеляційної скарги заперечував, вивчивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, вважає, що вона підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного.

Задовольняючи заяву про скасування заходів забезпечення позову, суд першої інстанції виходив із того, що на даний час відсутні будь-які підстави продовження арешту.

Колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.

Судом встановлено, що у квітні 2016 року позивач звернувся до суду з позовом про визнання недійсним договору дарування квартири АДРЕСА_1, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайло Л.П. 24 лютого 2016 року, скасування державної реєстрації прав та їх обтяжень на вказану квартиру, визнання за ним права власності в порядку спадкування на 1/6 частину квартири.

У квітні 2016 року позивачем було подано заяву про забезпечення позову, в якій він просив накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1.

Ухвалою Дніпровського районного суду м.Києва від 25.04.2016 року накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1.

Рішенням Дніпровського районного суду від 5 жовтня 2016 року у позові відмовлено.

Рішенням Апеляційного суду міста Києва від 13.12.2016 року апеляційну скаргу позивача задоволено частково. Рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 05.10.2016 року скасовано та ухвалено нове, яким позов задоволено частково та визнано договір дарування квартири АДРЕСА_1, укладений 24 лютого 2016 року між ОСОБА_5 та ОСОБА_3, посвідчений приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Забігайло Л.П., реєстраційний номер 24826334, недійсним в 1/2 частині. (а.с.204-206).

У червні 2017 року ОСОБА_3 звернувся до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову, посилаючись на те, що відсутні підстави для продовження арешту, оскільки рішенням Апеляційного суду м.Києва від 13.12.2016 року спірний договорі визнано недійсним в Ѕ частині.

Разом з тим, матеріали справи не містять відомостей щодо виконання рішення Апеляційного суду м. Києва від 13.12.2016 року.

Суд першої інстанції на вказані обставини уваги не звернув, необґрунтовано задовольнив заяву про скасування заходів забезпечення позову.

Положеннями ч.5 ст.154 ЦПК України передбачено, що питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Згідно ч. 2 ст. 74 ЦПК України судові повідомлення здійснюються судовими повістками-повідомленнями.

Частина 4 даної норми передбачає, що судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання, а судова повістка-повідомлення - завчасно.

Частина 1 статті 76 ЦПК України визначає, що судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, а юридичним особам - відповідній службовій особі, яка розписується про одержання повістки.

Отже, належним повідомленням сторони про судове засідання є вручення їй судового повідомлення завчасно і під розписку.

Розглядаючи справу у відсутність сторін, суд першої інстанції виходив з того, що сторони повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи.

Разом з тим, матеріали справи не містять даних про отримання сторонами судового повідомлення про розгляд заяви.

Крім того, до Апеляційного суду м.Києва позивачем було подано відповідь Головного центру обробки спеціальної інформації Державної прикордонної служби України від 23.10.2017 року №64/Ч-14432, згідно якої ОСОБА_2 12.07.2017 року та 07.08.2017 року перетинав кордон України.

З викладеного слідує, що в період з 12.07.2017 року по 07.08.2017 року позивач був відсутній на території України.

Таким чином, суд першої інстанції на час постановлення ухвали не мав відомостей про належне повідомлення сторін про судовий розгляд заяви, а тому не мав правових підстав для розгляду справи у їх відсутність.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду підлягає скасуванню з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 303, 305, 312, 313-315 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Дніпровського районного суду м.Києва від 28 липня 2017 року скасувати з передачею питання на новий розгляд.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді