Провадження №: 2/752/4491/17
25.10.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Плахотнюк К.Г.
за участі секретаря судового засідання Веременко Т.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку,
30.06.2017 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про усунення перешкод у здійсненні права користування власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку до ОСОБА_3
В обґрунтування заявлених позовних вимог позивачами зазначено, що вони є співвласниками квартири АДРЕСА_1. Відповідач у справі зареєстрований у зазначеній квартирі з 2005 року попереднім власником ОСОБА_4 на прохання їх сестри. ОСОБА_3 приходився колишньому власнику внуком, однак не був членом сім»ї та ніколи до квартири не поселявся, витрат по утриманню квартири ніколи не ніс.
На спірній житловій площі відповідач тільки зареєстрований, однак фактично не проживає, право на користування цим житловим приміщенням втратив з того моменту коли вони набули права власності на квартиру АДРЕСА_1, реєстрація місця проживання відповідача в належному їм на праві спільної часткової власності житловому приміщенні створює їм перешкоди у користуванні цим же житловим приміщенням. Для усунення перешкод у користуванні, розпорядженні власністю просили зняти з реєстрації ОСОБА_3 за адресою - АДРЕСА_1.
У судове зсідання позивачі не з»явилися, подали до суду заяви про розгляд справи за їх відсутності, повідомивши суд, що заявлений позов підтримують, проти ухвалення заочного рішення не заперечують.
Відповідач у судове засідання не з»явився, про дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином за зареєстрованим у встановленому законом порядку його місцем проживання, однак судова повістка повернута суду без вручення з відміткою відділу зв»язку про закінчення терміну зберігання, що є підставою для висновку суду про належне повідомлення сторони.
З огляду на викладене, врахувавши думку позивачів, суд ухвалив провести заочний розгляд справи за відсутності відповідача на підставі даних матеріалів справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заявлений позов підлягає задоволенню, з наступних підстав.
У судовому засіданні встановлено, що позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належить квартира АДРЕСА_1 на підставі договору дарування квартири від 23.10.2013 року (а.с.8-9).
За даними довідки №3 на квартиру АДРЕСА_1 у квартирі зареєстровано місце проживання матері співвласників ОСОБА_5 з 07.12.1978 року; племінника ОСОБА_3 з 29.11.2005 року (а.с.12).
За правилами ст. 316 ЦК України, правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб, а ст. 317 цього ж Кодексу передбачено, що власникові належить право володіння, користування та розпоряджання своїм майном. Відповідно до вимог ст. 319 ЦК України, власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд, має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, що не суперечать закону.
Як встановлено судом, співвласники спірної квартири вважають, що факт реєстрації відповідача у справі за зазначеною вище адресою створює їм перешкоди для використання та розпоряджання належним їм на праві спільної часткової власності житловим приміщенням. Також стверджували, що відповідач з моменту реєстрації у квартирі АДРЕСА_1 у ній не проживає, не несе витрат по утриманню житлового приміщення.
За відсутності у судовому засіданні відповідача суд позбавлений можливості перевірити зазначені позивачами підстави для позову.
За правилами ст. 321 ЦК України, право власності є непорушним. Ніхто не може бути протиправно позбавлений цього права чи обмежений у його здійсненні.
Зважаючи на те, що відповідач у справі не користується спірним житловим приміщенням та не несе витрат по його утриманню з моменту реєстрації, встановити його фактичне місце проживання не має можливості, а факт реєстрації його місця проживання у квартирі, що належить позивачам на праві спільної часткової власності створює позивачам перешкоди у використанні ними на власний розсуд належного їм на праві власності майна, відповідно суд приходить до висновку про необхідність задоволення заявлених позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у частині усунення перешкод, які чинить позивачам відповідач у справі шляхом зняття його з реєстрації за адресою АДРЕСА_1.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 316,317,319,321,325 ЦК України, ст.ст. 10,11,60,88,208,213,224 ЦПК України, суд -
позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про усунення перешкод у здійсненні права користування власністю шляхом зняття з реєстраційного обліку, задовольнити.
Усунути ОСОБА_1, ОСОБА_2 перешкоди у користуванні квартирою АДРЕСА_1 шляхом зняття ОСОБА_3 з реєстрації за адресою - АДРЕСА_1.
Позивач має право оскаржити заочне рішення до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.
Апеляційна скарга подається апеляційному суду через суд першої інстанції, який ухвалив оскаржуване судове рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, наведеному вище. У цьому разі строк, на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Суддя: Плахотнюк