Провадження № 2/263/3044/2017
У Х В А Л А

15 листопада 2017 року суддя Жовтневого районного суду м. Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, про визнання договору купівлі-продажу нежитлового приміщення недійсним та зобовязання повернути нежитлове приміщення,

В С Т А Н О В И В:

Позивач ОСОБА_2 звернулась до суду із позовною заявою до ОСОБА_3, третя особа приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, про визнання договору купівлі-продажу від 28.11.2016 року нежитлового приміщення, розташованого за адресою: місто Маріуполь, проспект Будівельників, будинок №100, приміщення №48, загальною площею 45,7 кв.м, засвідчений нотаріусом нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, реєстраційний номер №3848 недійсним, та застосовувати наслідки недійсності нікчемного правочину та зобовязати ОСОБА_2 повернути нежитлове приміщення після передачі грошових коштів за договором не пізніше пяти днів після набрання рішенням законної сили.

Позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам діючого законодавства.

Відповідно до ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем при зверненні до суду сплачено судовий збір у розмірі 640,000 грн. за позовні вимоги немайнового характеру, а саме: визнання договору купівлі-продажу недійсним.

Разом з цим, позивач також заявляє позовну вимогу майнового характеру: повернення нежитлового приміщення - за яку сплачений судовий збір у розмірі 640,00 грн.

Згідно з пунктом 16 Постанови № 10 від 17.10.2014р. Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятоюстатті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

Відповідно до п. 13 Постанови № 10 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року, у випадках обєднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру.

Згідно з п. 2. ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI, за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі одного відсотку від ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до ст. 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлений прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року 1600,00 гривень для працездатних осіб.

Оскільки позивач заявляє позовні вимоги майнового характеру про витребування нежитлового приміщення, то судовий збір справляється як за вимогу матеріального характеру.

Відповідно до п. 16 Постанови № 10 від 17.10.2014р. Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно зчастиною п'ятою статті 216 ЦК).

Крім того, до позову не долучені документи, які підтверджують зміну прізвища позивача, а саме: свідоцтво про одруження.

Згідно з ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог ст. 119 ЦПК України, повинен залишити її без руху та надати строк для усунення недоліків.

Таким чином, з урахуванням вищевикладених обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху до усунення позивачем вказаних недоліків.

На підставі Закону України «Про судовий збір», Постанови № 10 пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа приватний нотаріус Маріупольського міського нотаріального округу Донецької області ОСОБА_4, про визнання договору купівлі-продажу нежитлового приміщення недійсним та зобовязання повернути нежитлове приміщення, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків не більше пяти днів з дня отримання копії даної ухвали.

У випадку невиконання ухвали позовна заява буде вважатися не поданою та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Д.В. Киян