ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 липня 2017 року Фастівський міськрайонний суд Київської області в складі головуючого судді -Ковалевської Л.М., з участю секретаря - Омельчук С.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Фастові цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадщину,-

в с т а н о в и в:

До суду з позовом про визнання права власності на спадщину звернулись позивачі посилаючись на наступні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер батько позивачів - ОСОБА_4. Після його смерті залишилась спадщина: житловий будинок з підвалом, прибудовами, ганком, шл./бетон - зазначений в плані під літерою А, житловою площею 45,5 кв.м., загальною площею 68,9 кв.м., убиральня - Т, огорожа №1-2, по АДРЕСА_1. Інвентаризаційна вартість будинку та господарських споруд становить 50 051,00 гривня. Позивачі, після смерті у 2012 році звернулись в нотаріальну контору, як спадкоємці з питанням оформлення спадщини. Іншим спадкоємцем ОСОБА_4 є його дружина - ОСОБА_3, яка на звернення нотаріуса не відреагувала, а оскільки у позивачів був відсутній правовстановлюючий документ на спадкове майно-житловий будинок, то державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори були винесені постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії. У зв'язку з чим позивачі вимушені були звернутися до суду з даним позовом.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 та представник позивача ОСОБА_2 -ОСОБА_5 позовні вимоги підтримали та просили позов задовольнити.

Відповідачка та її представник проти позову фактично не заперечували, проте вважають, що позивачами обрано не вірний спосіб захисту цивільного права і питання спадщини необхідно було б вирішувати у нотаріуса.

Суд, вислухавши пояснення сторін, вивчивши письмові матеріали та матеріали спадкової справи, вважає, що позов підлягає задоволенню в повному обсязі враховуючи наступне.

Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер батько позивачів - ОСОБА_4. Після його смерті залишилась спадщина: житловий будинок по АДРЕСА_1.

Відповідно до статті 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Спадкодавцем ОСОБА_4 при житті заповіт не складався.

Відповідно до статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Частиною 1 статті 1261 ЦК України передбачено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до статті 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

20 березня 2012 року позивач ОСОБА_1 звернувся до дванадцятої Київської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, що підтверджується матеріалами спадкової справи №193/12.

23 березня 2012 року позивач ОСОБА_2, також, звернувся до дванадцятої Київської державної нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4, що підтверджується матеріалами спадкової справи №193/12.

Згідно копії свідоцтва про одруження ОСОБА_3 перебувала в зареєстрованому шлюбі зі спадкодавцем ОСОБА_4- батьком позивачів та теж є спадкоємцем першої черги за законом.

Як вбачається з матеріалів зазначеної спадкової справи 15 лютого 2016 року нотаріусом було здійснено виклик гр. ОСОБА_3 для вирішення питання оформлення спадщини. Проте, як було встановлено в ході судового розгляду, ОСОБА_3 з певних причин не з'явилась до нотаріуса, внаслідок чого нотаріусом не були отримані документи, які є необхідними для вчинення нотаріальних дій щодо оформлення спадщини позивачам.

Тому, 02 березня 2016 року, державним нотаріусом Дванадцятої київської державної нотаріальної контори, позивачам було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину у зв'язку з відсутністю правовстановлюючого документу, що підтверджує право власності на спадкове майно за ОСОБА_4

З роз»яснень Пленуму Верховного Суду України у постанові від 30 травня 2008 року №27 «Про судову практику у справах про спадкування» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку установленому цивільним законодавством . У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Відповідно до роз'яснень інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ №24-753/0/4-13 від 16.05.2013 року « Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» в п.3.3. зазначено, що «найпоширенішою причиною звернення особи до суду в справах визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування є неможливість спадкоємцями, які прийняли спадщину, оформити своє право на спадщину в нотаріальній конторі з причин відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно та /або/ відсутності державної реєстрації нерухомого майна спадкодавцем».

Згідно статті 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Враховуючи та аналізуючи обставини, на які посилаються позивачі, а також надані ними докази, суд дійшов висновку про доведеність та обґрунтованість позовних вимог.

Керуючись ст.ст.10, 60, 212, 209, 218 ЦПК України, ст..1218,1261,1269 ЦК України,-

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права власності на спадщину задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, право власності на 1/3 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 після смерті батька - ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Визнати за ОСОБА_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, право власності на 1/3 частину житлового будинку по АДРЕСА_1 після смерті батька - ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 640 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 судові витрати в сумі 640 гривень.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя Л.М.Ковалевська