Справа № 589/239/17
Провадження № 2/589/433/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 серпня 2017 року м.Шостка

Шосткинський міськрайонний суд Сумської області у складі:

головуючого - судді Литвинко Т. В.,

з участю секретаря судового засідання Афанасенко Т. Л.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Шостка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору: Служба у справах дітей виконавчого комітету Шосткинської міської ради,

- про визнання права власності на 1/2 частину квартири

ВСТАНОВИВ:

Позивач, звернувшись до суду, свої вимоги мотивувала тим, що з 11 лютого 2006 року по березень 2016 року вона перебував у шлюбі з ОСОБА_5. Під час шлюбу (в 2008 році) за спільні кошти позивач разом з ОСОБА_5 придбали квартиру АДРЕСА_1 (ОСОБА_6) в м. Шостка Сумської області. Право власності на вказану квартиру за усною домовленістю між ними було зареєстроване за ОСОБА_5 Після розірвання шлюбу позивач з колишнім чоловіком не встигли вирішити питання поділу набутого за час подружнього життя майна, оскільки 05 серпня 2016 року ОСОБА_5 помер.

Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина на належне йому за життя майно, в тому числі до спадкової маси входить і спірна квартира, що порушує права позивача щодо належної їй 1/2 частки квартири.

Посилаючись на зазначене, позивач просить визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 (ОСОБА_7) в м. Шостка Сумської області.

В судове засідання позивач не зявилася, надала заяву, в якій просила справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить задовольнити.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_4 батьки ОСОБА_5 в судове засідання не з'явились, надали заяви про розгляд справи без їх участі, проти задоволення позову не заперечують.

Представник органу опіки і піклування виконавчого комітету Шосткинської міської ради, залучений як представник малолітнього відповідача ОСОБА_2, в судове засідання не зявився, надав заяву, в якій проти задоволення позову не заперечував, прохав справу слухати без їх участі.

Представник третьої особи по справі служби у справах дітей - в судове засідання не зявився, раніше (02.03.2017) надавали заяву про слухання справи без їх участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, прийшов до наступного:

Діючим законодавством, зокрема ст. 328 ЦК України передбачено, що право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів і вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Статтею 60 Сімейного кодексу України встановлено, що майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності незалежно від того, що один з них не мав з поважної причини (навчання, ведення домашнього господарства, догляд за дітьми, хвороба тощо) самостійного заробітку (доходу). Вважається, що кожна річ, набута за час шлюбу, крім речей індивідуального користування, є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Вказане встановлено і ч. 3 ст. 368 ЦК України, а саме: майно, набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» N 11 від 21.12.2007 спільною сумісною власністю подружжя, що підлягає поділу, відповідно до частин 2, 3 ст. 325 ЦК можуть бути будь-які види майна ( в тому числі і квартири), за винятком тих, які згідно із законом не можуть їм належати (виключені з цивільного обороту), незалежно від того, на ім'я кого з подружжя вони були придбані чи внесені грошовими коштами, якщо інше не встановлено шлюбним договором чи законом.

Стаття 70 СК України встановлює рівність часток дружини та чоловіка у разі поділу майна, що є об'єктом права спільної сумісної власності подружжя.

Презумпція рівності часток співвласників у праві спільної сумісної власності встановлена і ст. 370 та 372 ЦК України.

З рішення Шосткинського міськрайонного суду Сумської області від 22 березня 2016 року вбачається, що ОСОБА_5 та ОСОБА_1 перебували у зареєстрованому шлюбі з 11 лютого 2006 року. Вказаним рішенням шлюб між ними розірвано. Рішення набрало законної сили 15 квітня 2016 року (а.с. 7)

Згідно свідоцтва про народження батьками ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, є ОСОБА_5 та ОСОБА_1 (а.с. 8)

З нотаріально посвідченого договору купівлі продажу від 04 березня 2008 року, вбачається, що ОСОБА_8 продав, а ОСОБА_5 придбав у власність квартиру АДРЕСА_3. (а.с. 11)

Згідно витягу від 02.04.2008 право власності на вказану квартиру зареєстровано за ОСОБА_5 (а.с. 12)

Дослідженими доказами підтверджується, що спірна квартира була набута під час шлюбу, а отже була спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_5, не зважаючи на те, що право власності на вказане нерухоме майно було зареєстроване за ОСОБА_5

05 серпня 2016 року ОСОБА_5 помер. (а.с. 9)

Стаття 392 ЦК України, передбачає, що власник майна може предявити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншими особами, а також у разі відсутності чи втрати документів, які посвідчують право власності.

Враховуючи, що в судовому засіданні здобуто достатньо доказів на підтвердження права власності позивачки на 1/2 частку спірної квартири та зважаючи на те, що у позивача відсутні документи, що посвідчують її право власності на спірну квартиру, що перешкоджає їй у здійсненні своїх прав щодо володіння, користування та розпорядження належним майном, суд приходить до висновку про задоволення позову у повному обсязі.

Керуючись ст. 3, 10, 60, 61, 209, 213-218, 223 ЦПК України, - суд,

ВИРІШИВ:

Позов - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_2 (колишня ОСОБА_7) в місті Шостка Сумської області.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Сумської області шляхом подання апеляційної скарги через Шосткинський міськрайонний суд протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутніми під час проголошення рішення суду, протягом цього строку з дня отримання копії рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на його оскарження. У разі оскарження рішення, якщо воно не було скасованим, воно набирає законної сили після перегляду справи апеляційним судом.

Суддя Шосткинського міськрайонного суду

Сумської області ОСОБА_9