Справа № 642/2925/17
Провадження № 2/642/1241/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І м е н е м У к р а ї н и
18 жовтня 2017 року Ленінський районний суд м. Харкова
у складі головуючого судді Вікторова В.В.
при секретарі Лозоватій А.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова, -
У червні 2017 року представник позивача ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради за довіреністю ОСОБА_3 звернувся до Ленінського районного суду м. Харкова з позовною заявою, у якій просить визнати укладеним договір про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилався на наступне.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.
Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-VI покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обовязковим.
Ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 3038-VI, такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання пайових внесків, чим завдається майнова шкода місцевому бюджету.
Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обовязковими для виконання на відповідній території.
Згідно з ч. 1 ст. 40 цього Закону «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного обєкту ОСОБА_2 не виконала покладеного на неї Законом № 3038-VІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору.
На виконання цих вимог рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами рішення від 22.05.2013 № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску.
Відповідно до п. 1.2 цього Порядку пайова участь у розвитку інфраструктури м. Харкова є обов'язковою для всіх замовників (фізичних осіб - підприємців, фізичних та юридичних осіб), які мають намір здійснити нове будівництво, реконструкцію, розширення, капітальний ремонт, технічне переоснащення та реставрацію об'єкта містобудування на території м. Харкова, незалежно від форми власності замовника, розташування та функціонального призначення об'єкта будівництва.
Пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.
Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з ОСОБА_1 економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком. Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до ОСОБА_1.
Визначений Законом та Порядком пайової участі обовязок відповідачем не виконано та не укладено з ОСОБА_1 економіки та комунального майна міської ради відповідного договору про пайову участь.
Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-УІ покладено саме на замовника такого будівництва.
Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 3038-УІ.
Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.
У разі встановлення факту будівництва та введення об'єкта до експлуатації без укладення договору про пайову участь забудовника у розвитку інфраструктури м. Харкова ОСОБА_1 економіки та комунального майна у десятиденний термін з дня встановлення такого факту, надсилає замовнику будівництва рекомендованим поштовим відправленням лист - повідомлення про необхідність укладення відповідного договору (п. 5.1 Порядку).
У листі-повідомленні ОСОБА_1 економіки та комунального майна повідомляє про порядок укладення договору про пайову участь, про строк, у який замовник має вжити передбачених Порядком заходів щодо добровільного укладення договору, та про передбачену цим Порядком та чинним законодавством України відповідальність за ухилення від укладання такого договору.
На виконання положень розділу 5 Порядку листом ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 16.01.2017 № -21/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку ОСОБА_1 економіки та комунального майна від 10.03.2017 № -167/0/114-17 направлено до відповідана- для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Відповідей на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_4, а ні до ОСОБА_1 економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило.
Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством.
Невиконання такого зобовязання не звільняє відповідача від обовязку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна.
Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.
Представник позивача ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради до судового засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином. Надав суду заяву, у якій просив розглядати справу у відсутність представника та зазначив, що підтримує позовні вимоги у повному обсязі (а.с. 42).
Відповідач ОСОБА_2 до судового засідання не з'явилася. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлена була належним чином, про що свідчить її підпис у поштових повідомленнях про вручення судової повістки. Причини неявки суду не відомі (а.с. 26, 35-37, 39)
Представник третьої особи Харківської міської ради до судового засідання не з'явився. Про дату, час та місце розгляду справи повідомлений був належним чином. Надав суду письмові пояснення, у яких просив справу розглянути без участі представника Харківської міської ради, позов задовольнити у повному обсязі (а.с. 43-46).
За таких обставин на підставі ч. 4 ст. 169 та ст. 224 ЦПК України суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних та доказів.
Суд, дослідивши надані докази у їх сукупності, вважає позовну заяву такою, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно зі ст. 4 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 № 687- XIV під будівництвом слід розуміти нове будівництво, реконструкцію, реставрацію, капітальний ремонт.
За змістом ст. 1 Закону України «Про регулювання містобудування діяльністю» (далі - Закон № 3038-УІ) замовником є фізична або юридична особа, що має намір щодо забудови території (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала у встановленому законодавством порядку відповідну заяву.
Відповідно до статті 2 Закону № 3038-VІ під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови та територій.
Відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VІ замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.
Відповідно до частин 2, 3 статті 40 Закону № 3038-VІ замовник, який має намір щодо забудови земельної ділянки у відповідному населеному пункті, зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, крім випадків, передбачених частиною 4 цієї статті. Пайова участь у розвитку інфраструктури населеного пункту полягає у перерахуванні замовником до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію до відповідного місцевого бюджету коштів для створення і розвитку зазначеної інфраструктури.
За змістом статей 2, 10 Закону № 3038-VІ, статей 4, 9 Закону № 687-ХІV під забудовою території слід розуміти діяльність державних органів, органів місцевого самоврядування, юридичних та фізичних осіб, яка передбачає, зокрема, реконструкцію існуючої забудови.
Отже, реконструкція, здійснена відповідачем, охоплюється законодавчим визначення забудови, а виходячи із наведених положень законодавства, відповідач є замовником.
Зазначена правова позиція узгоджується з висновком Верховного Суду України викладеним у постанові Верховного Суду України від 22 березня 2017 року за результатами розгляду справи № 3-1553гс16 (908/312/16).
За змістом положень частини 1 статті 40 Закону № 3038-VІ порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.
На виконання наведених вимог Закону № 3038-VІ рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 9 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, до якого 22 травня 2013 року відповідним рішення виконавчого комітету Харківської міської ради внесено зміни (далі - Порядок).
Згідно зі ст. 144 Конституції України та ст. 73 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування при виконанні своїх функцій приймають рішення, які є обовязковими для виконання на відповідній території.
Положення Порядку не суперечать нормам статті 40 Закону № 3038-VІ.
Згідно з пунктом 2.5 Порядку замовник будівництва зобов'язаний не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію звернутися із заявою до ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради для укладення договору про пайову участь.
Таким чином, за приписами частини першої Закону № 3038-VІ та пункту 1.6 Порядку реконструкція наявної забудови поряд з новим будівництвом об'єктів визначається як окремий вид забудови території.
Отже, замовник, який має намір щодо реконструкції наявної забудови та території, зобов'язаний укласти договір про пайову участь у створенні та розвитку інженерно - транспортної та соціальної інфраструктури.
З урахуванням наведених положень Закону № 3038-VІ відповідач є замовником реконструкції обєкта будівництва, а отже, на ОСОБА_2, як на замовника поширюється дія Закону № 3038-VІ. А проведені відповідачем роботи з реконструкції існуючого житлового будинку, реконструкції господарських будівель під житловий будинок та гараж по вул. Кривоконівській, 20 в м. Харкові є такими будівельними роботами, за якими існує обов'язок з укладення відповідного договору.
На дату прийняття в експлуатацію закінченого будівництвом зазначеного обєкту ОСОБА_2 не виконала покладеного на неї Законом № 3038-VІ обов'язку щодо укладення договору про пайову участь і не звернувся до ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради із заявою з приводу укладення такого договору.
Також, Законом України від 9 квітня 2015 № 320-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо децентралізації повноважень у сфері архітектурно- будівельного контролю та удосконалення містобудівного законодавства» статтю 40 Закону № 3038-VІ доповнено частиною 11 такого змісту: «інформація щодо договору про пайову участь та його виконання має зазначатися у декларації про готовність об'єкта до експлуатації або в акті готовності об'єкта до експлуатації».
Відповідно до вимог Постанови Кабінету Міністрів України № 461 від 13.04.2011 «Питання прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом обєктів» із змінами, внесеними згідно з Постановами Кабінету Міністрів України від 08.09.2015 та 21.10.2015 у п. 22 Декларації про готовність до експлуатації обєкта, який належить до І-ІІІ категорії складності і додаток 3 до Порядку) та у п.12 Акта про готовність обєкта до експлуатації (додаток 9 до Порядку) в обовязковому порядку замовником повинні зазначатися кошти пайової участі у гозвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту, які повинні бути сплачені у повному обсязі, із зазначенням дати укладення договору та документів, що підтверджують сплату пайової участі в повному обсязі, а для замовників, які до сплати пайової участі не залучаються, зазначається підстава для звільнення.
Таким чином, у п. 22 декларації про готовність до експлуатації обєкта замовником повинні вказуватися лише ті правові підстави для звільнення замовників від пайової участі, які наведені у ч. 4 ст. 40 Закону № 3038-VІ та п. 1.7. Порядку або у відповідному рішенні виконавчого комітету Харківської міської ради про надання пільг по пайовій участі.
Однак, відповідач до п. 22 декларації про готовність до експлуатації обєкта внесено запис про те, що у зв'язку з реконструкцією приміщень без зміни зовнішньої конфігурації, та як наслідок, відсутності намірів забудови земельної ділянки, зазначати інформації щодо договору про пайову участь, відповідно до ст. 40 Закону № 3038-VІ, не потрібно.
Проте, частина 4 ст. 40 Закону № 3038-VІ та пункт 1.7. Порядку не містить такої підстави для звільнення від пайової участі.
Закон № 3038-VІ не містить перешкод для укладення замовником договору пайової участі, а факт прийняття обєкта в експлуатацію не звільняє замовника від виконання обовязку щодо пайової участі пайової участі відповідно до приписів ст. 625 Цивільного кодексу України.
Відповідно до вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова у розмірах: 10% загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для нежитлових будівель та споруд та 4 % загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта - для житлових будинків.
Залучення замовників здійснюється на підставі договорів про пайову участь, які укладаються з ОСОБА_1 економіки та комунального майна. Типовий договір затверджено цим Порядком.
Для укладення такого договору замовник зобовязаний звернутись із відповідною заявою до ОСОБА_1.
Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-VІ покладено саме на замовника такого будівництва.
Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 3038-VІ.
Визначений Законом № 3038-VІ та Порядком пайової участі обовязок відповідач не виконав та не звернувся до ОСОБА_1 економіки та комунального майна для укладення відповідного договору про пайову участь.
Розділом 5 Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова урегульоване питання залучення замовників до пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова у разі ухилення від укладання договору.
На виконання положень розділу 5 Порядку листом ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради листом від 16.01.2017 № -21/0/114-17 проінформовано відповідача про необхідність звернення до виконавчих органів Харківської міської ради для укладення договору про пайову участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Листом управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку ОСОБА_1 економіки та комунального майна від 10.03.2017 № -167/0/114-17 направлено до відповідача для розгляду та підписання два оригінали договору про пайової участі у розвитку інфраструктури м. Харкова.
Відповідей на зазначені листи, підписаного договору або протоколу розбіжностей до нього від ОСОБА_4, а ні до ОСОБА_1 економіки та комунального майна, а ні до Харківської міської ради не надходило.
Ухилення відповідача від укладення договору про пайову участь є порушенням зобов'язання, прямо передбаченого чинним законодавством.
Невиконання такого зобовязання не звільняє відповідача від обовязку укласти договір про пайову участь, у тому числі при проведені реконструкції нерухомого майна.
Такою відмовою відповідач порушує права та інтереси територіальної громади міста Харкова на отримання коштів пайової участі на розвиток створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.
Згідно зі ст. 509 ЦК України зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Зобов'язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Зобов'язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Крім того, згідно з статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст.ст. 627, 630 ЦК України сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов'язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами. Сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості. Договором може бути встановлено, що його окремі умови визначаються відповідно до типових умов договорів певного виду, оприлюднених у встановленому порядку.
Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі - Закон № 3038-VІ) замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування до прийняття об'єкта містобудування в експлуатацію.
Таким чином, обов'язок звернутися до органу місцевого самоврядування з заявою про укладення договору пайової участі у розвитку інфраструктури відповідного населеного пункту Законом № 3038-VІ покладено саме на замовника такого будівництва та укладання договору пайової участі є обовязковим.
Водночас, ухилення замовника від укладення договору пайової участі до прийняття об'єкту нерухомого майна до експлуатації, є порушенням зобов'язань та вимог, які прямо передбачені Законом № 3038-VІ, приписи ст. 40 якого є імперативними та підлягають обовязковому виконанню замовниками будівництва.
Такими умисними діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади м. Харкова на отримання пайових внесків чим завдається майнова шкода місцевому бюджету.
Положеннями статті 40 Закону № 3038-VІ чітко встановлений обовязок замовника будівництва на участь у розвитку інфраструктури міста. Накладення такого обовязку в свою чергу встановлює право органу місцевого самоврядування вимагати від замовника будівництва виконання власних обовязків щодо пайової участі.
Статтею 526 Цивільного кодексу України передбачено, що зобов'язання мас виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ст. 628 ЦК України зміст договору становлять умови, визначені на розсуд сторін і погодженні ними, та умови, які є обов'язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з частиною 9 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» договір про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту укладається не пізніше ніж через 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника про його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію. Істотними умовами договору є: 1) розмір пайової участі; 2) строк (графік) сплати пайової участі; 3) відповідальність сторін. Невід'ємною частиною договору є розрахунок величини пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту. Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.
Відповідно до частини 5 ст. 40 цього Закону величина пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту визначається у договорі, укладеному з органом місцевого самоврядування (відповідно до встановленого органом місцевого самоврядування розміру пайової участі у розвитку інфраструктури), з урахуванням загальної кошторисної вартості будівництва об'єкта, визначеної згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами. При цьому не враховуються витрати на придбання та виділення земельної ділянки, звільнення будівельного майданчика від будівель, споруд та інженерних мереж, влаштування внутрішніх і позамайданчикових інженерних мереж і споруд та транспортних комунікацій.
У разі якщо загальна кошторисна вартість будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається на основі встановлених органом місцевого самоврядування нормативів для одиниці створеної потужності.
Аналогічні норми містить Порядок про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. А саме п.п. 5.4. Порядку визначає механізм розрахунку величини пайової участі для замовників будівництва у разі ухилення від укладання договору, яким передбачено, що у разі якщо загальна кошторисна вартості будівництва об'єкта не визначена згідно з будівельними нормами, державними стандартами і правилами, вона визначається виходячи із затверджених Міністерством регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України показників опосередкованої вартості.
На момент складання проекту договору та направлення відповідачу пропозиції про укладення договору про пайову участь ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради не була відома загальна кошторисна вартості будівельних робіт з реконструкції нерухомого майна, визначена замовником згідно з державними будівельними нормами, стандартами і правилами.
Таким чином, відповідно до встановленого Порядком та Законом № 3038-VI механізму нарахування розміру пайової участі, позивачем вірно проведено розрахунок розміру пайового внеску з урахуванням опосередкованої вартості спорудження будівлі, яка діяла на момент введення обєкта до експлуатації.
Також п. 5.5. Порядку передбачає, що у разі не укладання замовником договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова до введення обєкта в експлуатацію розмір пайової участі, розрахований у відповідності до п. 5.4. цього Порядку, збільшується на 10%.
Згідно п. 2.1.2. запропонованого договору кошти пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова сплачуються єдиним платежем в повної сумі єдиним платежем або частинами протягом 10 банківських днів з дня укладання даного договору.
Позивач звернувся до відповідача з листом від 10.03.2017 № -167/0/114-17 з пропозицією укласти вказаний договір, додавши його проект (два примірника), складений відповідно до типового договору, передбаченого Порядком пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, який містить всі істотні умови, визначені Законом.
Відповідно до ст. 611 Цивільного кодексу у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема сплата неустойки.
Відповідно до ст. 549 Цивільного кодексу України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання.
Відповідно до п. 3.1. Типовою формою договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова пунктом 3.1. перебдачено, що у разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обовязків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25% від суми неперерахованих коштів у визначений термін.
Замовник будівництва, який після розгляду проекту договору незгоден з якимись його частинами, направляє до ОСОБА_1 економіки та комунального майна протокол розбіжностей (письмові вмотивовані зауваження) до договору, які ОСОБА_1 розглядає протягом двадцяти днів (п. 5.7. Порядку).
Станом на цей час звернення щодо змін в істотні умови договору про пайову участь від відповідача до позивача або Харківської міської ради не надходило.
Відтак спірний договір
Згідно ст. 88 ЦПК України із відповідача по справі підлягає стягненню сплачений позивачем при зверненні до суду судовий збір в розмірі 1600 грн.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 509, 627, 630 ЦК України, ст.ст. 10, 11, 60, 61, 79, 88, 209, 212-215 ЦПК України, -
Позов ОСОБА_1 економіки та комунального майна Харківської міської ради до ОСОБА_2, третя особа: Харківська міська рада про визнання укладеним договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова задовольнити.
ДОГОВІР №
про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова
м. Харків «___» _____________201________р.
ОСОБА_1 економіки та комунального майна, іменований надалі «Департамент», в особі заступника міського голови - директора ОСОБА_1 економіки та комунального майна ОСОБА_5, що діє на підставі Положення про ОСОБА_1 економіки та комунального майна, затвердженого рішенням 1 сесії Харківської міської ради 7 скликання від 20.11.2015 № 7/15 «Про затвердження положень виконавчих органів Харківської міської ради 7 скликання» з однієї сторони, та з іншої сторони ОСОБА_2, що діє на підставі паспорта серія МТ 074393, виданого Ленінським РВ ХМУ УМВС України 02.12.2009, іменована надалі «Замовник», на виконання Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури міста Харкова, затвердженого рішенням виконавчого комітету Харківської міської ради від 09.11.2011 № 804 (із змінами), уклали цей договір про наступне.
1.1Цей договір регулює взаємовідносини між сторонами щодо пайової участі «Замовника» у розвитку інфраструктури м. Харкова при реконструкції існуючого житлового будинку, реконструкції господарських будівель під житловий будинок та гараж за адресою: м. Харків вул. Кривоконівська, 20.
2.1.2Сплачує пайовий внесок в повній сумі єдиним платежем або частинами протягом десяти календарних днів з дня укладання даного договору.
2.2.1 На запит «Замовника» надає лист про підтвердження факту повної сплати пайового внеску після остаточного розрахунку по укладеним договорам про пайову участь на підставі даних ОСОБА_1 бюджету і фінансів Харківської міської ради.
3. Відповідальність сторін
3.1У разі невиконання або неналежного виконання «Замовником» обовязків, передбачених п. 2.1. цього договору, «Замовник» сплачує до бюджету м. Харкова штраф у розмірі 25 % від суми не перерахованих коштів у визначений термін.
4. Час та дія договору
4.1Договір набуває чинності з часу підписання сторонами або набрання чинності судового рішення щодо укладання цього договору, та діє до повного виконання сторонами своїх обовязків за договором.
5.Зміна та розірвання договору
5.1 Зміна та розірвання договору про пайову участь у розвитку інфраструктури в односторонньому порядку не допускаються, якщо інше не передбачено законом або договором.
5.2 Сторона договору, яка вважає за необхідне змінити або розірвати договір, повинна надіслати пропозиції про це другій стороні за договором.
5.3 Сторона договору, яка одержала пропозицію про зміну чи розірвання договору, у двадцятиденний строк після одержання пропозиції повідомляє другу сторону про результати її розгляду.
5.4 У разі якщо сторони не досягли згоди щодо зміни (розірвання) договору або у разі неодержання відповіді у встановлений строк з урахуванням часу поштового обігу, заінтересована сторона має право передати спір на вирішення суду.
5.5 Якщо судовим рішенням договір змінено або розірвано, договір вважається зміненим або розірваним з дня набрання чинності даним рішенням, якщо іншого строку набрання чинності не встановлено за рішенням суду.
6.1. 3 питань, не передбачених цим договором, сторони керуються чинним законодавством України.
6.2 Умови договору можуть бути змінені або доповнені тільки з письмової згоди сторін і оформляються додатковою угодою до договору.
6.3 У випадку реорганізації (злиття, приєднання, поділу, перетворення) будь-якої із сторін цього договору, права та обовязки за цим договором переходять до правонаступників.
6.4 У разі зміни власника нерухомого майна, зазначеного в п. 1.1. договору, права та обовязки щодо виконання умов договору переходять до нового власника.
6.5 Спори, що виникають між сторонами при виконанні, розірванні, або припиненні договору, вирішуються у судовому порядку.
6.6 Договір набирає чинності з моменту його укладання і діє до моменту остаточного виконання сторонами своїх обовязків за договором.
6.7 Цей договір складений у 2-х примірниках, які мають силу оригіналу.
7. Адреса та реквізити сторін
Від «Департаменту» Від «Замовника»
Заступник міського голови - ОСОБА_2
директор ОСОБА_1 економіки
та комунального майна
__________________ ОСОБА_5 _________________ (підпис) ПІБ
ідентифікаційний номер НОМЕР_1
Днем укладення договору вважати день набрання рішенням суду законної сили.
Рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача в порядку ст. 228 ЦПК України.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя В.В. Вікторов