РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2017 р. Володимир-Волинський міський суд Волинської області в складі:

головуючого-судді Каліщука А.А.

за участю секретаря Процюк Н.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань Володимир-Волинського міського суду цивільну справу за первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно та зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернулася в суд із позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно. Позовні вимоги обгрунтовує тим, що 03.07.2016 року помер її батько ОСОБА_4 Після його смерті відкрилась спадщина на квартиру АДРЕСА_1.

Згідно заповіту спадкоємцем усього належного ОСОБА_5 майна є його сестра ОСОБА_3 Іншим спадкоємцем майна є ОСОБА_6, котрий є інвалідом та має обовязкову частку у спадщині незалежно від змісту заповіту.

Зазначає, що квартира АДРЕСА_2 була придбана спадкодавцем ОСОБА_5 21.09.1999 р. на підставі договору купівлі-продажу. На час купівлі квартири її батько перебував у шлюбі з її матірю ОСОБА_7, а тому придбана квартира вважається спільною сумісною власністю подружжя, відповідно до положень ст. 22 Кодексу про шлюб та сімю, що був чинний на час придбання квартири.

Згідно ст.ст. 28, 29 КпШС України батькам належало по ? частки квартири, а тому спадкодавцеві на момент відкриття спадщини належало лише ? частини житлової квартири АДРЕСА_1.

Шлюб між батьками ОСОБА_5І та ОСОБА_7 був розірваний 08.12.2000 р.

ОСОБА_7 померла 06.02.2016 року. Після її смерті відкрилась спадщина за законом на належну їй частину житлової квартири АДРЕСА_3, котру вона прийняла. Інші діти спадковця відмовились від прийняття спадщини на її користь.

Оскільки спадщина приймається в цілому, тому позивач вважає, що їй належить ? частини квартири АДРЕСА_4 в порядку спадкування після смерті матері ОСОБА_7

Просить визнати за нею право власності на ? частину квартиру АДРЕСА_4 після смерті ОСОБА_7, яка померла 06.02.2016 року.

26.09.2017 року представником відповідача ОСОБА_3 - адвокатом ОСОБА_8 подано зустрічний позов до ОСОБА_1, ОСОБА_2А про визнання права власності на спадкове майно.

До початку розгляду справи представник ОСОБА_8 подав заяву про зменшення позовних вимог.

Вимоги обґрунтовує тим, що оскільки спадкодавець ОСОБА_4 помер 03.07.2016 р. та призначив спадкоємцем усього свого майна ОСОБА_3, яка у встановлений законом строк звернулася до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, а тому вважається такою, що прийняла спадщину.

Відповідач ОСОБА_6, який є спадкоємцем і має право на 1/10 обовязкової частки у спадщині свого батька ОСОБА_5, у встановлений законом строк також прийняв її.

Таким чином, ОСОБА_3, як спадкоємниця за заповітом має право на спадкування 2/5 частки після смерті ОСОБА_5

Просить визнати за нею право власності на 2/5 частки квартири АДРЕСА_5 в порядку спадкування за заповітом після смерті брата ОСОБА_5, який помер 03.07.2016 року.

Ухвалою суду від 26.09.2017 року прийнято зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_1А, ОСОБА_2 про визнання права власності на спадкове майно до спільного розгляду із первісним позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання права власності на спадкове майно.

Представник позивача адвокат ОСОБА_9 в судове засідання не зявився, однак подав заяву в якій просить проводити розгляд справи у його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, зменшені позовні вимоги за зустрічним позовом про визнання за ОСОБА_3 2/5 частки спадкового майна визнає повністю.

В судове засідання представник позивача за зустрічним позовом адвокат ОСОБА_8 не зявився, однак подав до суду заяву в якій розгляд справи просить проводити у його відсутності, позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2А та ОСОБА_3 за первісним позовом про визнання права власності на ? частини квартири АДРЕСА_5 визнає, зменшені позовні вимоги за зустрічним позовом підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_6 в судове засідання не зявився, однак подав до суду заяву в якій просить розгляд справи проводити у його відсутності. Позовні вимоги за позовом ОСОБА_1 та зменшені зустрічні позовні вимоги ОСОБА_3 до нього визнає в повному обсязі.

Враховуючи те, що сторони в судове засідання не зявились, тому згідно ч.2 ст. 197 ЦПК України розгляд справи здійснюється без фіксування технічними засобами.

Дослідивши і оцінивши всі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що первісний та зустрічний позов підлягають до задоволення.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав, ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд приймає визнання позову відповідачами, оскільки таке визнання відповідає вимогам закону, відповідає інтересам сторін по справі та не суперечить правам та інтересам інших осіб.

Свідоцтвами про смерть серія 1-ЕГ № 182907 та серії І-ЕГ №188870 підтверджується, що ОСОБА_7 померла 08.02.2016 року, а ОСОБА_4 помер 04.07.2016 року.

Свідоцтвом про одруження серії ІІ-ЯК №0059374 підтверджується, що 24.06.1967 р. ОСОБА_4 та ОСОБА_7 уклали шлюб.

Згідно свідоцтва про розірвання шлюбу серії І-ЕГ №026167 шлюб між ОСОБА_5 та ОСОБА_7 розірваний 08.12.2000 року.

З досліджених судом свідоцтв про народження серії І-ЕГ №230545 та ІІ-АВ №467512 встановлено що ОСОБА_10 ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 є дочкою та сином ОСОБА_5 та ОСОБА_7

Згідно свідоцтва про укладення шлюбу серії І-ЕГ №452892 встановлено, що ОСОБА_10 16.05.1992 року уклала шлюб із ОСОБА_11 та змінила прізвище на шлюбне ОСОБА_11.

З дослідженого судом заповіту від 18.11.2002 року, який посвідчений державним нотаріусом Володимир-Волинської державної нотаріальної контори встановлено, що ОСОБА_4 заповів усе належне йому на день смерті майно ОСОБА_3

Згідно інформаційної довідки зі спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) заповіт від 18.11.2002 р. складений ОСОБА_5, котрим він призначив спадкоємцем усього свого майна ОСОБА_3, не змінювався, не скасовувався, тобто є чинним.

Судом встановлено, що відповідно до договору купівлі-продажу квартири від 21.09.1999 року ОСОБА_4 перебуваючи у шлюбі із ОСОБА_7 придбав квартиру АДРЕСА_1.

Згідно положень ст. 22 Кодексу про шлюб та сімю, в редакції, що діяв на момент здійснення купівлі квартири, майно, нажите подружжям за час шлюбу, є його спільною сумісною власністю. Кожен з подружжя має рівні права володіння, користування і розпорядження цим майном.

Відповідно до ст.ст. 28, 29 Кодексу про шлюб та сімю частки кожного з подружжя у спільній сумісній власності є рівними.

Оскільки спірна квартира була придбана ОСОБА_5 за час шлюбу із ОСОБА_7, а тому ОСОБА_4 та ОСОБА_7 належало по ? частині у квартирі АДРЕСА_1,

Заповіт від імені ОСОБА_5І був складений 18.11.2002 року і на час виникнення даних правовідносин був чинний Цивільний кодекс УРСР (в редакції 1963 року), а тому норми саме цього Кодексу слід застосовувати до цих правовідносин.

Відповідно до ст. 534 ЦК УРСР (в редакції 1963 року) кожний громадянин

може залишити за заповітом усе своє майно або частину його одній або кільком

особам.

Оскільки на момент складання заповіту ОСОБА_5 у праві спільної сумісної власності належало ? частки спірної квартири, тому посвідчений заповіт на користь його рідної сестри ОСОБА_3 стосується саме ? частки у квартирі АДРЕСА_5, а не усієї квартири.

В силу ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Згідно ст. 1261 ЦК України ОСОБА_1 є спадкомцем за законом першої черги майна ОСОБА_7

Із постанови державного нотаріуса від 25.08.2017 р. встановлено, що ОСОБА_1 із-за відсутності правовстановлюючих документів на спадкове майно відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_6, після смерті матері ОСОБА_7, яка померла 06.02.2016 року.

Беручи до уваги, що ОСОБА_1 зверталась із заявою про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_7 та отримала свідоцтво про право на частину спадщини за законом, зокрема на ? частку квартири АДРЕСА_7, тому вона вважається такою, що прийняла спадщину і на ? частки квартири АДРЕСА_1, котра належала ОСОБА_7 на праві спільної сумісної власності.

Одним із способів захисту цивільних прав ст. 16 ЦК України передбачає визнання права.

Оскільки ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом спадщини у вигляді ? частки квартири АДРЕСА_1, котру вона у встановлені законом строки прийняла, інші спадкоємці не прийняли цю спадщину, однак із-за відсутності оригіналу правовстановлюючого документу на дане майно не може оформити спадкові права, тому право власності позивача підлягає захисту шляхом його визнання за ним.

Задовольняючи зустрічний позов суд виходить з наступного.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 є спадкоємницею за заповітом після смерті ОСОБА_5

ОСОБА_6, який є сином ОСОБА_5, на час відкриття спадщини був непрацездатний, а тому згідно ст. 1241 ЦК України має обовязкову частку у спадковому майні, незалежно від змісту заповіту.

Матеріалами спадкової справи 239/2016 підтверджується, що ОСОБА_3 після смерті ОСОБА_5 зверталась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини за заповітом.

Також із заявою про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_5 звертався ОСОБА_6, який має обовязкову частку у спадковому майні.

Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_6 прийняли спадщину, однак не можуть отримати у нотаріуса свідоцтво про право на спадщину, оскільки між сторонами існує спір щодо розміру часток у спадковому майні.

Беручи до уваги те, що ОСОБА_6 після смерті батька ОСОБА_5 має право на 1/10 обов»язкової частки у спірній квартирі, тому ОСОБА_3 належить 2/5 частини цієї квартири в порядку спадкування за заповітом, після смерті ОСОБА_5

Оцінивши всі докази в сукупності, суд прийшов до висновку, що вимоги за первісним та зустрічним позовом є обґрунтованими, доведеними, законними, а тому підлягають до задоволення.

Керуючись ст.ст. 10,60,212,215 ЦПК України, ст. 534 ЦК УРСР, ст.ст. 22,27,28 КпШС, ст. 1217, 1241 ЦК України суд,

в и р і ш и в :

Первісний та зустрічний позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право приватної власності на 1/2 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_7, яка померла 06 лютого 2016 року.

Визнати за ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3 право приватної власності на 2/5 частки квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом після смерті ОСОБА_5, який помер 03.07.2016 року.

Рішення може бути оскаржене сторонами до апеляційного суду Волинської області через Володимир-Волинський міський суд шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення.

Головуючий: А.А Каліщук