Справа № 364/905/17
Провадження № 2/364/338/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2017 р. Володарський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Макаренко Л.А.,

при секретарі Кулинич Г.І.,

за участю:

Позивач представник не зявився,

Відповідач не зявився,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Володарського районного суду Київської області в смт Володарка Київської області матеріали цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» (далі ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК») до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

До Володарського районного суду Київської області 09.08.2017 р. надійшла позовна заява ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, до заяви додано клопотання про розгляд справи за відсутності Позивача (а.с. 33).

Ухвалою Володарського районного суду Київської області від 18.08.2017 р. відкрито провадження у справі та призначено справу до судового розгляду на 14.09.2017 р. Суд також за результатами ознайомлення з матеріалами справи дійшов до переконання, що в судове засідання слід викликати представника Позивача для дачі особистих пояснень по суті справи та надання оригіналів документів, які містяться в кредитній справі Відповідача, й оригіналів інших поданих до суду доказів на підтвердження позовних вимог. З огляду на це зазначеною ухвалою суду від 18.08.2017 р. явка представника Позивача була визнана обовязковою, копії ухвали направлені сторонам у справі.

Через неявку сторін судове засідання 14.09.2017 р. було відкладено на 06.10.2017 р. та 17.11.2017 р., про дату, час і місце розгляду справи належним чином повідомлені, що підтверджується матеріалами справи (а.с. 44-46, 51-53).

У судове засідання 17.11.2017 р. сторони, в тому числі належно повідомлений Позивач, явка представника якого ухвалою суду від 19.09.2017 р. визнана обовязковою, не зявилися, про дату, час і місце наступного судового засідання повідомлені (а.с. 51-53), про причини неявки суд не повідомили, клопотань про відкладення судового розгляду, а так само про продовження строків розгляду справи до суду не подали. При цьому Позивач вимоги ухвали суду від 19.09.2017 р. не виконав, оригіналів документів, які містяться в кредитній справі Відповідача, й оригіналів інших поданих до суду доказів для дослідження їх в судовому засіданні не надав, про можливість або неможливість надання оригіналів документів, зокрема й тих, копії яких додані до позову, суд також не повідомляв.

Відповідно до частини другої статті 197 ЦПК України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Згідно з положеннями пунктів 3, 4 частини першої, частини третьої статті 169, пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК України уразі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, суд залишає позовну заяву без розгляду, про що постановляє ухвалу.

Як зазначив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 31.08.2015 р. у цивільній справі № 6-24063ск15, «суд першої інстанції, з висновком якого погодився й суд апеляційної інстанції, вірно застосувавши норми ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, дійшов до правильного висновку про те, що позивачка, будучи належним чином повідомленою, повторно не зявилась до суду, що є підставою для залишення її позовної заяви без розгляду. При цьому причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які зявляються до суду, а позивачка і не зявляється в судове засідання, і не використовує положення про процесуальне представництво в суді».

Крім того, як зазначено, зокрема, в постановах Верховного Суду України від 30.03.2011 р. у справі № 6-29420св10, від 30.06.2011 р. у справі № 6-57743св10, в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 18.02.2015 р. у справі № 6-47120св14 відповідно до частини третьої статті 10, частини першої статті 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень; суд у разі недостатності доказів відповідно до вимог статей 10, 31, 137 ЦПК України повинен вжити заходів та сприяти сторонам у здійсненні їх прав для всебічного й повного зясування обставин справи. При цьому доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін виник спір. Нормами статті 64 ЦПК України визначено, що письмові докази, як правило, подаються в оригіналі; якщо подано копію письмового доказу, суд має право вимагати подання оригіналу (частина друга статті 64 ЦПК України). Оригінали письмових доказів, як зазначено у статті 138 ЦПК України, до набрання судовим рішенням законної сили повертаються судом за клопотанням осіб, які їх подали, якщо це можливо без шкоди для розгляду справи; у справі залишається засвідчена суддею копія письмового доказу. На підставі наведених норм вищими судами було зроблено висновок про недотримання судами першої й апеляційної інстанцій законодавчих вимог, оскільки ними не звернуто уваги на те, що в матеріалах справи знаходиться не засвідчена суддею ксерокопія документу, який є основним доказом, поданим позивачем для підтвердження своїх вимог, та не було зясовано питання дослідження оригіналу цього документу.

Як розяснено в пункті 11 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 30.09.2011 р. № 10 «Про судову практику в цивільних справах про розкриття банками інформації, яка містить банківську таємницю, щодо юридичних та фізичних осіб», неявка в судове засідання без поважних причин відповідної особи чи їх представників або представника банку, за наявності у справі даних про їх повідомлення, не перешкоджає розгляду справи, якщо суд не визнав їхню участь обовязковою; у такому разі при повторній неявці заявника настають наслідки, передбачені пунктом 3 частини першої статті 207 ЦПК України. Аналогічна позиція викладена в інформаційному листі названого вищого спеціалізованого суду від 19.03.2013 р. № 32/0/9-13: «пунктом 4 частини першої статті 169 ЦПК України передбачено право суду визнати явку позивача, який подав заяву про розгляд справи за його відсутності, обовязковою, а частина третя цієї статті вказує на те, що у разі його повторної неявки суд залишає позовну заяву без розгляду». Про правильність застосування положення пункту 3 частини першої статті 207 ЦПК України щодо залишення без розгляду позовної заяви Позивача, явка якого була визнана судом обовязковою та який повторно не зявився в судове засідання, зазначено також в ухвалі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 14.06.2017 р. у цивільній справі № 641/6202/15-ц.

Зважаючи на усе викладене та правові позиції Верховного Суду України і Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, беручи до уваги наведені вище обставини, які свідчать про те, що належно повідомлений про дату, час і місце судового розгляду справи Позивач ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» повторно не направив у судове засідання свого представника, явка якого визнана обовязковою, вимоги ухвали суду від 18.08.2017 р. не виконав, оригіналів поданих до суду доказів для дослідження їх в судовому засіданні не надав, суд дійшов до висновку про наявність підстав для залишення позовної заяви ПАТ КБ «ПРИВАТБАНК» без розгляду.

Керуючись статтями 1, 10, 11, 60, 157, 169, 197, 207, 291-294, 296 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства Комерційного банку «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без розгляду.

Розяснити Позивачеві, що відповідно до частини другої статті 207 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Копії цієї ухвали направити сторонам по справі.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Володарський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала суду набирає законної сили після закінчення зазначеного строку оскарження або після перегляду в апеляційному порядку, якщо її не скасовано.

Суддя Л.А. Макаренко