Єдиний унікальний номер 448/998/17
Провадження № 2/448/617/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

30.10.2017 року суддя Мостиського районного суду Львівської області Кічак Ю.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про реальний поділ нерухомого майна,

В С Т А Н О В И В:

На адресу суду надійшла цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про реальний поділ нерухомого майна, зокрема будинковолодіння по вул.Молодіжній, 28 в с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області.

Розглянувши матеріали позовної заяви, вважаю, що така підлягає залишенню без руху, оскільки подана без додержання вимог викладених у ст.119 ЦПК України.

Так, позивачка ОСОБА_1 у позовній заяві зазначила ціну позову 248323 грн., яку встановила з копії технічного паспорта на житловий будинок №28 по вулиці Молодіжна, в с.Арламівська Воля Мостиського району Львівської області, зміни в який внесено КП «Мостиським РБТІ» 24.04.2015 року, де вказана інвентаризаційна вартість 496646 грн., тобто ціна позову в такому розмірі була актуальною на квітень місяць 2015 року.

Слід зазначити те, що відповідно до п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Згідно Постанови Пленуму Верховного Суду України №20 від 22.12.1995 року «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» під дійсною вартістю розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Відповідно до п.3 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затверджених постановою Кабінетів Міністрів України №1440 від 10.09.2003 року, ринкова вартість це вартість, за яку можливе відчуження обєкта оцінки на ринку подібного майна на дату оцінки за угодою, укладеною між покупцем та продавцем, після проведення відповідного маркетингу за умови, що кожна із сторін діяла із знанням справи, розсудливо і без примусу.

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 року «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства», строк дії звіту про оцінку нерухомого майна становить не більше шести місяців з дати оцінки.

За статтею 3 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» № 2658-III від 12.07.2001 року незалежною оцінкою майна вважається оцінка майна, що проведена субєктом оціночної діяльності субєктом господарювання.

Процедури оцінки майна встановлюються нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. У випадках самостійного проведення оцінки майна органом державної влади або органом місцевого самоврядування складається акт оцінки майна.

Ціна позову визначається від ринкової вартості майна на момент звернення до суду та повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи).

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358.

У відповідності до п.п.1 п.1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Наведений у позовній заяві розрахунок ціни позову, з якого вбачається, що вартість спірного будинковолодіння, яка розрахована позивачкою ОСОБА_1 на підставі технічного паспорта на житловий будинок, не може бути прийнятий судом, оскільки судовий збір в даній категорії справ, сплачуються з врахуванням ринкової вартості майна на час звернення до суду.

З огляду на те, що позовна заява хоча і містить ціну позову, однак, відсутні докази на підтвердження її розміру (звіт про оцінку майна), тому квитанція про сплату судового збору при зверненні до суду із вимогою майнового характеру в розмірі 2483,23 грн. не підтверджує його сплату в повній мірі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, залишає позовну заяву без руху з наданням строку для усунення недоліків. Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119, 120 ЦПК України, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи вищенаведене, приходжу до переконання, що вказана позовна заява підлягає залишенню без руху, а позивачці ОСОБА_1 необхідно надати строк для усунення зазначених вище недоліків.

На підставі наведеного, керуючись ст.121 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний поділ нерухомого майна, залишити без руху.

Надати позивачці ОСОБА_1 строк для усунення недоліків пять днів з дня отримання ухвали та розяснити, що у випадку виконання нею у встановлений строк відповідних вимог ухвали суду, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання, інакше заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню а апеляційному порядку не підлягає.

Суддя Ю.В.Кічак