УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" жовтня 2017 р. м. Київ

Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Савлук Т.В., вивчивши матеріали заяви ОСОБА_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування, виконавчий комітет Дніпровської районної у місті Києві ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуном,

в с т а н о в и в:

До Дніпровського районного суду м. Києва надійшла заява ОСОБА_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування, виконавчий комітет Дніпровської районної у місті Києві ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуном.

Статтею 4 Цивільного процесуального кодексу України здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.

Справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду, Інші особливості розгляду цих справ встановлені цим розділом. (ч.3 ст.235 Цивільного процесуального кодексу України).

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено, що за подання заяви у справах окремого провадження, які подано фізичною особою, сплачується судовий збір в розмірі 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (320,00 грн.)

Згідно положень ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як роз'яснено у п.10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року за №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

На підставі ухвали Дніпровського районного суду міста Києва від 01 серпня 2017 року позивачу ОСОБА_1 надано строк для виправлення недоліків, у зв'язку з відсутністю доказів сплати судового збору у розмірі, визначеному ст.4 Закону України «Про судовий збір».

02 жовтня 2017 року заявник ОСОБА_1 подала до суду заву про усунення недоліків, долучивши до заяви квитанцію про сплату судового збору в розмірі 350,00 грн.

Враховуючи наведене, суддя приходить до висновку, що в межах визначеного судом строку, позивачем не надано докази, які мали підтвердити виконання вимог суду, які викладені в ухвалі суду від 01 серпня 2017 року, що дає підстави суду вважати заяву неподаною та повернути заявнику з урахуванням вимог ч.2 ст.121 Цивільного процесуального кодексу України.

Відповідно до ч.2 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, коли позивач відповідно до вказівок судді у встановлений строк не виконає всі перелічені в статтях 119 і 120 Цивільного процесуального кодексу України вимоги, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-121, 209-210 Цивільного процесуального кодексу України, суддя

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1, заінтересована особа Орган опіки та піклування, виконавчий комітет Дніпровської районної у місті Києві ради про визнання фізичної особи недієздатною та призначення опікуном, вважати неподаною та повернути позивачу.

Роз'яснюю позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі, якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :