АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
_________________________________________________________________
Справа № 646/5052/17 Головуючий суддя І інстанції Сорока О. П.
Провадження № 22-ц/790/5681/17 Суддя доповідач Пилипчук Н.П.
Категорія: Спори, що виникають із договорів
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 жовтня 2017 року колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області у складі:

головуючого судді: Пилипчук Н.П.,

суддів: Колтунової А.І., Кругової С.С.,

за участю секретаря - Плахотнікової І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 07 серпня 2017 року по справі за позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «ОСОБА_2 Аваль» про припинення іпотеки нерухомого майна та вилучення запису про іпотеку та заборону відчуження,-

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду із зазначеним позовом посилаючись на те, що 29 січня 2007 року між ВАТ «ОСОБА_2 Аваль», правонаступником якого є ПАТ «ОСОБА_2 Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 010-2/07/1-75-07. З метою забезпечення виконання вказаного зобовязання між сторонами було укладено договір іпотеки, де предметом іпотеки зазначено нежитлову будівлю літ. «А-1-2», площею 130,30 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, майдан Повстання, 1. Рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.12.2013 року у справі № 639/9383/13-ц було задоволено позовну заяву ПАТ «ОСОБА_2 банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та стягнуто заборгованість за вказаним кредитним договором. 19.02.2014 року державним виконавцем Жовтневого відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 42577297. З реалізації вказаного нерухомого майна були призначені електронні торги, однак вони не відбулися у звязку з відсутністю допущених учасників. Державним виконавцем банку було направлено повідомлення про вирішення питання про залишення за собою нереалізованого майна за ціною третіх електронних торгів. Відповідь від банку не надійшла. Позивач вважає, що банк не скористався своїм правом та іпотека підлягає припиненню за рішенням суду.

Позивач просила визнати припиненою іпотеку за договором № 010-2/07/1-75/1-07 від 29.01.2007 року, вилучити з Державного реєстру іпотек запис про обтяження та вилучити з Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна запис про заборону відчуження.

Рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 07 серпня 2017 року у задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль» в особі Харківської обласної дирекції «ОСОБА_2 Аваль» про припинення іпотеки нерухомого майна та вилучення запису про іпотеку та заборону відчуження відмовлено.

В апеляційній скарзі ОСОБА_1В просить скасувати вказане рішення суду першої інстанції та ухвалення нове, яким задовольнити її позовні вимоги в повному обсязі. Посилається на порушення судом норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи. Вказує ті самі обставини, на які посилалася в позовні заяві. Вказує, що здійснення особою права на захист не може ставитися в залежність від застосування нею інших способів захисту. Звертає увагу на те, що саме в рамках виконавчого провадження по виконанню рішення Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.12.2013 року по справі № 639/9383/13-ц державним виконавцем згідно Закону України «Про виконавче провадження» та вимог ст. 49 Закону України «Про іпотеку» звернуто стягнення на іпотечне майно боржника в рамка виконавчого провадження.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції.

Вислухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, судова колегія знаходить, що апеляційна скарга не підлягає з наступних підстав.

Судом першої інстанції встановлено, що 29 січня 2007 року між Відкритим акціонерним товариством «ОСОБА_2 Аваль», правонаступником якого за всіма правами та обовязками є Публічне акціонерне товариство «ОСОБА_2 Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та ОСОБА_1 укладено кредитний договір № 010-2/07/1-75-07.

З метою забезпечення виконання вказаного зобовязання між Відкритим акціонерним товариством «ОСОБА_2 Аваль» та ОСОБА_1 було укладено договір іпотеки, де предметом іпотеки зазначено нежитлову будівлю літ. «А-1-2», площею 130,30 кв. м., що знаходиться за адресою: м. Харків, майдан Повстання, 1.

Заочним рішенням Жовтневого районного суду м. Харкова від 10.12.2013 року було задоволено позовну заяву ПАТ «ОСОБА_2 банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції та стягнуто заборгованість за кредитним договором № 010-2/07/1-75/2-07 від 29.01.2007 року на користь Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції.

19.02.2014 року головним державним виконавцем Жовтневого відділу державної виконавчої служби Харківського міського управління юстиції ОСОБА_3 було винесено постанову про відкриття виконавчого провадження ВП № 42577297.

Листом № 937/36-09/16 від 30.12.2016 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що 28.12.2016 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику ОСОБА_1 - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: м. Харків, пл. Захисників України (пл. Повстання), буд. 1 - по лоту 184881 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 28.12.2016 року.

Листом № 249/36-09/17 від 17.12.2017 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що. 17.02.2017 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику ОСОБА_1 - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: м. Харків, пл.. Захисників України (пл. Повстання) , буд. 1 - по лоту 195458 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 17.02.2017 року.

Листом № 260/36-09/17 від 24.05.2017 року Харківська філія Державного підприємства «СЕТАМ» повідомила, про те що. 31.03.2017 року електронні торги по реалізації (предмета іпотеки) арештованого нерухомого майна, належного позичальнику ОСОБА_1 - а саме: нежитлової будівля, літ. « А-1-2», що знаходиться за адресою: м. Харків, пл. Захисників України (пл. Повстання) , буд. 1 - по лоту 203422 не відбулись, про що Системою сформовано протокол від 31.03.2017 року.

Старший державний виконавець Лаптікова Д.В. на адресу Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 банк Аваль» в особі Харківської обласної дирекції направив лист № 11862 від 17.05.2017 року, в якому повідомив, що вищевказане майно було передано на реалізацію до ХФ ДП «СЕТАМ» 24.11.2016 року, однак торги не відбулись після повторної уцінки в звязку з відсутністю допущених учасників торгів.

Згідно зі статтею 17 ЗУ «Про іпотеку» іпотека припиняється у разі: припинення основного зобов'язання або закінчення строку дії іпотечного договору; реалізації предмета іпотеки відповідно до цього Закону; набуття іпотекодержателем права власності на предмет іпотеки; визнання іпотечного договору недійсним; знищення (втрати) переданої в іпотеку будівлі (споруди), якщо іпотекодавець не відновив її; з інших підстав, передбачених цим Законом.

Так, за змістом частин першої-третьої статті 49 Закону України «Про іпотеку» протягом десяти днів з дня оголошення прилюдних торгів такими, що не відбулися, іпотекодержателі та інші кредитори боржника відповідно до пріоритету їх зареєстрованих вимог мають право придбати предмет іпотеки за початковою ціною шляхом заліку своїх забезпечених вимог в рахунок ціни майна. У цьому випадку придбання предмета іпотеки іпотекодержателем оформлюється протоколом і актом про реалізацію предмета іпотеки у порядку, встановленому статтею 47 цього Закону, а нотаріус на підставі такого акта видає свідоцтво про придбання майна з прилюдних торгів, якщо прилюдні торги не відбулися. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами перших прилюдних торгів, призначається проведення на тих же умовах других прилюдних торгів, які мають відбутися протягом одного місяця з дня проведення перших прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на других прилюдних торгах становить 80 відсотків. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами других прилюдних торгів призначається проведення у тому самому порядку третіх прилюдних торгів. Початкова ціна продажу предмета іпотеки на третіх прилюдних торгах становить 70 відсотків початкової вартості майна. Якщо іпотекодержатель не скористався правом, передбаченим частиною першою цієї статті, за результатами третіх прилюдних торгів, іпотека може бути припиненою за рішенням суду.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про іпотеку» іпотека - це вид забезпечення виконання зобов'язання нерухомим майном, що залишається у володінні і користуванні іпотекодавця, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобов'язання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, встановленому цим Законом.

Таким чином, право іпотекодержателя одержати задоволення за рахунок заставленого майна виникає не з моменту укладення ним договорів кредиту чи іпотеки, а у разі невиконання боржником (іпотекодавцем) своїх зобов'язань у майбутньому.

Підстави для звернення стягнення на предмет іпотеки визначено у статтях 12, 33 Закону України «Про іпотеку» та у статті 589 ЦК України .

Звернення стягнення на предмет іпотеки (застави) здійснюється на підставі рішення суду, якщо інше не встановлено договором або законом (частина перша статті 590 ЦК України, частина четверта статті 33 Закону України «Про іпотеку»).

Разом з тим, частиною першою статті 41 Закону України «Про іпотеку» передбачено, що реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», та з дотриманням вимог цього Закону.

За змістом статті 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження та примусове виконання рішень інших органів (посадових осіб) - це сукупність дій органів і посадових осіб, визначених у цьому Законі, що спрямовані на примусове виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), які провадяться на підставах, в межах повноважень та у спосіб, визначених цим Законом, іншими нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону та інших законів, а також рішеннями, що відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.

Примусова реалізація заставленого майна як стадія виконавчого провадження є сукупністю дій і правовідносин (урегульованихзаконами України: «Про виконавче провадження»; «Про іпотеку»; ЦК України та іншими нормативно-правовими актами), що в процесі примусового виконання виникають і реалізуються між органами й посадовими особами, які здійснюють примусове виконання судових рішень, та особами, які беруть участь у виконавчому провадженні чи залучаються до проведення виконавчих дій відповідно до Закону.

Згідно зі статтею 526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.

Відповідно до статті 599 ЦК України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Отже, припинення договору, з якого виникає забезпечене іпотекою зобов'язання, зіставляють із підставами для припинення права іпотеки. Однак, при цьому слід ураховувати, що згідно вимог статей 526, 599 ЦК України зобов'язання припиняється виконанням, проведеним належним чином.

Частинами першою, другою статті 590 ЦК України визначено порядок дій заставодержателя (іпотекодержателя) щодо захисту свого права у разі, коли основне зобов'язання не буде виконано у встановлений строк (термін). У такому разі заставодержатель набуває право звернення до суду з позовною заявою про звернення стягнення на предмет застави.

За змістом статті 11 Закону України «Про іпотеку» іпотекодавець (майновий поручитель) несе відповідальність перед іпотекодержателем за невиконання боржником основного зобов'язання в межах вартості предмета іпотеки.

Закон України «Про іпотеку» є спеціальним законом щодо врегулювання правовідносин з приводу іпотечного майна, а положення статті 17 цього Закону містить виключний перелік підстав припинення іпотеки, аналогічний із закріпленим у статті 593 ЦК України.

Частиною другою статті 12 ЦК України передбачено, що нездійснення особою своїх цивільних прав не є підставою для їх припинення, крім випадків, установлених законом.

Системний аналіз положень зазначених норм права свідчить про те, що припинення іпотеки у звязку із застосуванням Закону України «Про іпотеку» є правом суду, рішення якого повинно прийматись з урахуванням конкретних обставин справи.

Враховуючи, що основне зобов*язання не припинено, позичальником умови договору не виконуються, заходи щодо погашення заборгованості боржником не вживаються, правильним є висновок суду про відсутність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.

Судом першої інстанції правильно досліджені і оцінені обставини по справі, надані сторонами докази, доводи апеляційної скарги не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи процесуального права, які призвели або могли призвести до неправильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права; не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення суду з одних лише формальних міркувань.

Підстав, передбачених ст. 309 ЦПК України для скасування чи зміни рішення суду першої інстанції, судовою колегією не встановлено.

Керуючись ч. 1 ст. 303, ст. 304, п. 1 ч. 1 ст. 307, ст. 308, ст. 313, п. 1 ч. 1 ст. 314, ст.ст. 315,317,319 ЦПК України, судова колегія,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилити.

Рішення Червонозаводського районного суду м. Харкова від 07 серпня 2017 року залишити без змін.

Ухвала апеляційної інстанції набирає законної сили з моменту її проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання законної сили.

Головуючий Н.П.Пилипчук

Судді А.І. Колтунова

ОСОБА_4