Справа № 487/5385/17
Провадження № 2/487/2591/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення позовної заяви без руху

30.10.2017 року суддя Заводського районного суду міста Миколаєва Біцюк А. В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

10 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3 про поділ спільного сумісного майна подружжя, в якому просив виділити у власність позивача речі, які він використовував у професійній діяльності, а саме:

-Автомобіль іж-комбі вартістю 6000 грн.;

-Гараж вартістю 3200,00 грн.;

-Телевізор вартістю 3200,00 грн.;

-Пральну машину автомат, вартістю 2800,00 грн.;

-Бензопилу вартістю 1000,00 грн.;

-Шліфувальну машину вартістю 700,00 грн.;

-Перфоратор вартістю 200,00 грн.;

-Електродриль вартістю 400,00 грн.;

-Тиски трубні вартістю 200,00 грн.;

-Тиски настільні вартістю 150,00 грн.;

-Тиски ручні вартістю 150,00 грн.;

-Інструмент для нарізання різьби вартістю 600,00 грн.;

-Інструменти для вимірювання (лінійки, рулетки, штангенциркуль);

Всього на суму 18 800,00 грн.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку, що зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Згідно вимог ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до п.7 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Згідно з п.22-26 Постанови Пленуму Верховного Суду України N 11 від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» поділ спільного майна подружжя здійснюється за правилами, встановленими статтями 69-72 СК та ст. 372 ЦК. Вартість майна, що підлягає поділу, визначається за погодженням між подружжям, а при недосягненні згоди - виходячи з дійсної його вартості на час розгляду справи. До складу майна, що підлягає поділу включається загальне майно подружжя, наявне у нього на час розгляду справи, та те, що знаходиться у третіх осіб.

Обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що в період шлюбу з 1985 року по 2017 рік, сторонами було придбане різне майно, перелік якого вказано в позовній заяві. Однак, позивач не визначив індивідуальні ознаки майна для його ідентифікації, не обґрунтував з яких міркувань він виходив, визначаючи його вартість, при цьому з врахуванням зносу, не зазначив докази на підтвердження того, що це майно було придбане у шлюбі, зареєстровано за одним із подружжя, та не долучив докази його вартості.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення, а саме визначити ціну позову та зазначити індивідуальні ознаки майна для його ідентифікації, обґрунтувати з яких міркувань позивач виходив, визначаючи вартість майна, зазначити докази на підтвердження того, що це майно було придбане у шлюбі, зареєстровано за одним із подружжя, долучити докази його вартості.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_1 ОСОБА_2 про поділ спільного сумісного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду, а саме: визначити ціну позову та зазначити індивідуальні ознаки майна для його ідентифікації, обґрунтувати з яких міркувань позивач виходив, визначаючи вартість майна, зазначити докази на підтвердження того, що це майно було придбане у шлюбі, зареєстровано за одним із подружжя, долучити докази його вартості.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані позовна заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ А. В. БІЦЮК