Справа №705/4678/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

08 листопада 2017 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, подану представником ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку купівлі-продажу,-

В С Т А Н О В И В:

В листопаді 2017 року ОСОБА_2, діючий на підставі угоди від 18.11.2016 року, подав до Уманського міськрайонного суду Черкаської області позовну заяву до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку купівлі-продажу. В позові ставиться питання:

1.«…визнати за гр. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 право власності на будинок з його усіма надвірними спорудами, що знаходиться за адресою: провулок Карпінського, 21 м. Умань Черкаської області, який той придбав в порядку договір купівлі-продажу житлового будинку, який був укладений 26.05.2015 року, з продавцем гр. ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2..».

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача,а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження,поштовий індекс,номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів,що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Згідно з п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції" у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги та викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а й мають бути зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Предявлена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, що стосується змісту позовної заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про визнання права власності на майно в порядку купівлі-продажу не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи про належність і правовий статус земельної ділянки, на якій знаходиться обєкт нерухомості, зведений кадастровий план, кадастровий акт та план схема відповідної земельної ділянки,підстави визначення ціни позову, тощо). Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України.

Як вбачається зі змісту позовної заяви позов подано представником позивача адвокатом ОСОБА_2. При цьому, позов представником не підписаний взагалі ( стоїть тільки дата та печатка адвоката ОСОБА_2В.).

Також відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна. При цьому, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

В додатках до позовної заяви зазначено про долучення квитанції про сплату судового збору, проте, в додатках вказана квитанція відсутня, що підтверджується складеним Актом № 126 від 07.11.2017 року за підписами працівників канцелярії суду.

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання позивачем фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви майнового характеру, ставка судового збору встановлюється в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму (640 гривень) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму (8000 гривень).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява подана без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1, подану представником ОСОБА_2, до ОСОБА_3 про визнання права власності на нерухоме майно в порядку купівлі-продажу, залишити без руху до усунення недоліків, які перешкоджають розгляду позовної заяви і вирішенню справи по суті.

Встановити строк для усунення недоліків до 21 листопада 2017 року.

У разі не виконання ухвали суду в зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві зі всіма доданими документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ю.В. Мазуренко