У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 листопада 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Рабош А.О., позивача ОСОБА_1, представника позивача ОСОБА_2, третьої особи ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в м.Ужгород, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа Управління Держземагенства в Ужгородському районі про визнання недійсним рішення,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа Управління Держземагенства в Ужгородському районі про визнання недійсним рішення.

Ухвалою від 23.12.2016 р. Ужгородським міськрайонним судом Закарпатської області замінено у справі третю особу Управління Держземагенства в Ужгородському районі на Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі та залучено до участі у цивільній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмет спору ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5.

Ухвалою від 14.06.2017 року залучено до участі у цивільній справі в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмет спору ОСОБА_6.

До суду надійшла заява про збільшення позовних вимог, відповідно до якої позивач просить:

Визнати недійсним та скасувати рішення ХХІІ сесії ІУ скликання Ужгородської міської ради № 153 від 21.11.2003 року в частині передачі у власність земельних ділянок, яким присвоєно кадастрові номери :46:003:0055, та видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 020624, :46:003:0056, та видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 535106, :46:003:0057, та видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 050162, :46:003:0052 та видано державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 045779.

Визнати недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 020624 кадастровий номер №..:46:003:0055; недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЯД № 535106 кадастровий номер №..:46:003:0056; недійсним и та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 050162 кадастровий номер №..:46:003:0057, недійсним та скасувати державний акт на право власності на земельну ділянку серії ЗК № 045779 кадастровий номер №:46:003:0052.

Відновити стан його земельної ділянки в межах державного акту про право власності на землю серії ЗК 015-00908 виданого Ужгородською міською радою 12.12.1995 р. на підставі рішення виконавчого комітету Ужгородської міської ради від 30.06.1995 р. № 91, зареєстрованого в книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за № 903, кадастровий номер :46:002:0077.

При подачі заяви про збільшення позовних вимог позивачем було сплачено судовий збір в сумі 640,00 грн..

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали цивільної справи, заяви про збільшення позовних вимог та додатних до неї документів, суд приходить до висновку, що заяву про збільшення позовних вимог слід залишити без руху та надати позивачу термін для усунення недоліків з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до ст. 6 Закону України «Про судовий збір»: У разі якщо розмір позовних вимог збільшено або пред'явлено нові позовні вимоги, недоплачену суму судового збору необхідно сплатити до звернення до суду з відповідною заявою. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру. За подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.18 Постанови №10 Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» із змінами і доповненнями, внесеними Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року: У разі якщо позивач на підставі частини другої статті 31 ЦПК збільшив розмір позовних вимог, заявив нові вимоги або до початку розгляду справи по суті змінив предмет або підставу позову, у звязку з чим збільшилась ціна позову, він відповідно до абзацу другого частини другої статті 6 Закону № 3674-VI, частини третьої статті 80 ЦПК повинен сплатити до звернення до суду з відповідною заявою несплачену суму судового збору, розмір якого має відповідати ставкам, встановленим пунктом 1 частини другої статті 4 Закону № 3674-VI. Якщо до цієї заяви не додано доказів такої доплати, заява залишається без руху на підставі статті 121 ЦПК.

Всупереч вказаним вимогам, позивачем не додано до заяви про збільшення позовних вимог доказів про доплату судового збору в повному розмірі.

Згідно ч.1 ст. 4 цього Закону судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до положень статті 6 п.3 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року - за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.1.1.2 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подачу позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою, сплачується судовий збір - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Пунктом 1.2 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» встановлюється розмір ставки судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21 грудня 2016 року № 1801-VIII, з 1 січня 2017 року установлено прожитковий мінімуму для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень.

Фактично позивачем згідно поданої заяви про збільшення позовних вимог, заявлено додатково нові чотири вимоги майнового характеру.

Всупереч зазначеній нормі позивачем не визначено ціну позову. Даний спір є майновим, так як виник з приводу нерухомого майна і стосується припинення права власності у власників майна.

Згідно п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам не нижче його балансової вартості.

Проте позивачем не визначено ціну позову, матеріали позовної заяви не містять відомостей щодо вартості спірного майна право власності станом на час звернення з заявою про збільшення позовних вимог.

Частиною 2 статті 80 ЦПК України визначено, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи, що на момент пред'явлення позову встановити точну вартість спірного майна неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи. Таким чином, суд попередньо визначає розмір судового збору за 4 вимоги майнового характеру, враховуючи що такі стосуються рівнозначних земельних ділянок 8000 гривень, тобто за кожну вимогу в розмірі 2000 гривень.

Таким чином, при зверненні до суду в частині збільшених позовних вимог з зазначеними вимогами позивачу слід сплатити судовий збір у розмірі 8000,00 грн. та з врахування сплаченого судового збору в розмірі 640 гривень, позивачу слід доплатити судовий збір у розмірі 7360 гривень.

Отже, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, а в порушення вимог ст. 119 ЦПК України позивач не додав документи, що підтверджують сплату судового збору.

Реквізити для сплати судового збору: отримувач коштів УК у м.Ужгороді/м.Ужгород, МФО 812016, , банк отримувача ГУДКСУ в Закарпатській області, р/р №0002, код бюджетної класифікації 22030101, призначення платежу: судовий збір, код ЄДРПОУ 38015610 (суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Також, суд має право, відкривши провадження у справі за заявою, поданою без додержання вимог ст. ст. 119, 120 ЦПК України, чи за яку не було сплачено судовий збір, надати позивачу строк для усунення цих недоліків після відкриття провадження у справі.

При цьому неусунення цих недоліків має наслідком залишення позову без розгляду відповідно до п.8 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Зважаючи на характер та обсяг виявлених недоліків позовної заяви, строк на їх усунення доцільно визначити до наступного судового засідання, яке призначене на 17 листопада 2017 року о 15 год. 00 хв.

Враховуючи наведене та керуючись ст. ст. 121, 207 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву про збільшення позовних вимог позивача ОСОБА_1 до Ужгородської міської ради, третя особа Управління Держгеокадастру в Ужгородському районі, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 про визнання недійсним рішення, залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом трьох днів з дня отримання даної ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк збільшену позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7