солом`янський районний суд м. Києва
УХВАЛА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 липня 2017 року Солом`янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, ОСОБА_5, треті особи ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, про виключення з числа спадкоємців першої черги за законом, -

ВСТАНОВИВ:

В серпні 2016 року позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом, в якому просила суд виключити з числа спадкоємців першої черги за законом після смерті спадкодавця ОСОБА_10 його спадкоємців - відповідачів у справі - ОСОБА_4 та ОСОБА_5, мотивуючи свої вимоги наступним.

Так, позивач стверджує, що вона із ОСОБА_10 проживала разом однією сім'єю без реєстрації шлюбу. Від сумісного проживання у них народилися діти - ОСОБА_8 та ОСОБА_9, обидва 19.08.2002р.н.

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_10 помер, після його смерті відкрилася спадщина.

Позивач від імені своїх малолітніх дітей звернулася до нотаріуса із відповідною заявою про прийняття спадщини. Також із такою заявою звернулися відповідачі та інші треті особи у справі.

Натомість позивач наполягає на тому, що відповідачі є нерідними дітьми померлого ОСОБА_10, стверджуючи про те, що померлий за час свого життя неодноразово їй висловлював такі припущення, що в своїй сукупності надає їй можливість стверджувати після його смерті, що такі особи не можуть мати і право спадкування після ОСОБА_10

На запитання представник позивача підтвердив, що єдиним доказом своїх позовних вимог він вбачає висновок експерта, який і повинен встановити відсутність факту кровного споріднення.

В судовому засіданні представник позивача просив суд призначити судово-біологічну (судово-генетичну) посмертну експертизу, проведення якої доручити Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи, оплату гарантував. Серед питань, які просив поставити, навів наступне - «Чи є померлий ОСОБА_10 біологічним батьком відповідачів у справі чи його батьківство виключається?». Для забезпечення проведення такої експертизи просив вирішити питання щодо ексгумації тіла померлого ОСОБА_10

Представник відповідачів категорично заперечував проти задоволення даного клопотання. Звернув увагу суду на те, що після дослідження всіх наявних матеріалів - доказів у справі, можна зробити висновок про те, що між сторонами склалися напружені відносини, вони перебувають ще в процесі розгляду одного судового провадження в Києво-Святошинському районному суді Київської області, де позивачами у справі виступають саме відповідачі до теперішнього позивача щодо визнання права власності на майно після смерті ОСОБА_10 через відсутність правовстановлюючих документів на спадкове майно. Представник відповідачів зауважив, що інша сторона вже намагалася затягнути розгляд тієї справи фактично зверненням до Солом'янського районного суду м. Києва із цим позовом відразу після подачі ними позову і в подальшому заявлення там клопотань про зупинення провадження до вирішення даної справи, в задоволенні чого було судом відмовлено. Заявлення даного клопотання розглядає як ніщо інше, як знову намагання безпідставного затягування вирішення справ по суті.

Щодо суті самого клопотання та його підстав. Дійсно, представник відповідача погодився із тим, що висновок експерта є одним із доказів у справі, проте, просив звернути увагу суду на предмет даного позову, ним не є встановлення чи оспорювання батьківства. А також на конкретні обставини справи, те, що за свого життя ОСОБА_10 не пред'являв відповідачам навіть припущень з приводу того, що вони є нерідними дітьми, що таке клопотання не тільки порушує їх право на повагу до особистого життя, але й є прямою загрозою до зневаги існуючим в державі релігійним традиціям.

Представник відповідачів підкреслив, що добре усвідомлює він та його довірителі наслідки відмови від проведення експертизи, але навіть при цьому, відповідачі не надають згоди ні на «розкопування» могили батька і відібрання зразків у нього, ні на відібрання зразків від них. Вважав саму позовну заяву ОСОБА_3 нічим іншим як зведенням рахунків з іншими відповідачами та безпідставним черговим затягуванням розгляду справи.

Інші особи в судове засідання не з'явилися, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином. Їх неявка не є перешкодою для розгляду справи.

Заслухавши представників, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог чи заперечень, крім випадків, встановлених ЦПК України.

Доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів (ст.57 ЦПК України)

Таким чином, висновок експерта є лише одним із видів доказів, передбачених ЦПК України.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з`ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

ЦПК України також передбачені випадки обов'язкового призначення експертизи - це заявлення такого клопотання обома сторонами (ч.1 ст.145 ЦПК України)

Також є обов'язковим призначення експертизи за клопотанням хоча б однієї із сторін в разі необхідності встановлення характеру та ступеню ушкодження здоров'я, психічного стану особи, віку особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати (ч.2 ст.145 ЦПК України)

Таким чином, аналіз наведених представниками обґрунтувань свідчить про те, що в даному спорі немає підстав для обов'язкового призначення експертизи.

В той же час, для встановлення спорідненості в спадкових справах може бути призначена відповідна експертиза.

Предметом же даної справи не є необхідність встановлення спорідненості родинних відносин. Навпаки, підставою позову виступає відсутність такого кровного споріднення.

На питання представник позивача чітко заявив про те, що інших доказів сторона позивача не має. Також не зміг надати докази тих обставин, які в цій частині викладені в позові - що померлий за час свого життя висловлював особисто позивачу такі припущення, що відповідачі йому нерідні діти.

Також суд в даному випадку повинен прийняти відмову відповідачів від надання відповідних зразків своїх та відповідно відмову від їх добровільної участі в такій експертизі.

Також суд акцентує увагу сторін на тому, що дійсно доказів надання згоди на відібрання будь-яких зразків від ОСОБА_10 останній за час свого життя не надавав, а на даний час його діти - відповідачі категорично заперечують проти цього, а позивач не є його дружиною, то і можливості для надання такої згоди (на ексгумацію) саме судом за викладених обставин не вбачається.

Згідно ч.5 ст.6 Закону України «Про поховання та похоронну справу» вилучення органів та/або тканин тіла здійснюється з дозволу чоловіка, дружини, близьких родичів (батьків, дітей, сестри, брата, діда, баби, онуків). Такої згоди не отримано.

Крім того, слід наголосити на тому, що окрім заявлення вимоги про таку ексгумацію жодних інших вихідних даних представником позивача не зазначено, ні де перебуває можливий об'єкт дослідження, ні інші необхідні для проведення експертизи дані, що дає підстави в своїй сукупності вважати про формальність заявленого клопотання. Відсутні дані і про те, чи відбувалося взагалі поховання тіла, про ексгумацію якого порушено питання.

На підставі викладеного, суд -

УХВАЛИВ :

В задоволенні клопотання, - відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заперечення на ухвали суду, які не підлягають оскарженню включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя В.С. Кицюк