Справа № 273/922/17
Провадження № 2/273/534/17
У х в а л а

31 жовтня 2017 року суддя Баранівського районного суду Житомирської області Новицький Є. А. , вивчивши зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В :

21.08.2017 року до Баранівського районного суду надійшла позовна заява від ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про усунення перешкод в користуванні житловим будинком.

Ухвалою Баранівського районного суду від 22.08.2017 року провадження у справі було відкрито, а справу призначено до розгляду.

31.10.2017 року відповідач подала зустрічну позовну заяву до позивача про поділ спільного майна подружжя.

Згідно зі ст. 123 ЦПК України, відповідач має право пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Зустрічний позов приймається до спільного розгляду з первісним позовом, якщо обидва позови взаємопов'язані і спільний їх розгляд є доцільним, зокрема, коли вони виникають з одних правовідносин, або коли вимоги за позовами можуть зараховуватися, або коли задоволення зустрічного позову може виключити повністю або частково задоволення первісного позову.

Вимоги за зустрічним позовом ухвалою суду об'єднуються в одне провадження з первісним позовом.

Згідно ч. 1 ст. 124 ЦПК України зустрічна позовна заява, яка подається з додержанням загальних правил пред'явлення позову, повинна відповідати вимогам статей 119 і 120 цього Кодексу.

Позовна заява чи заява повинна відповідати вимогам викладеним у ст.ст. 119, 120 ЦПК України. У відповідності до вимог ч.4 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам встановленим законом.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, що відповідає вимогам ч. 1 ст. 121 ЦПК України.

Таким чином, суд дійшов висновку, що зустрічну позовну заяву необхідно залишити без руху у звязку з наступним.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах про визнання права власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю майна.

Що стосується визначення судом розміру судового збору, що належить до сплати за вимогу майнового характеру, то суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами майнового характеру, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (частина друга статті 80 ЦПК). Остаточне визначення в процесі розгляду справи ціни позову (дійсної вартості спірного майна), а отже, і суми судового збору, здійснюється судом із наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору (п. 16 Постанови №10 від 17 жовтня 2014 року).

Тобто, ціна позову впливає на суму судового збору, однак, ОСОБА_1 не дотрималася вище вказиних норм та не зазначила ціни позову у зустрічній позовній заяві.

При цьому, згідно з п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

ОСОБА_1 не надано переконливих доказів щодо неможливості сплати судового збору у встановленому законодавством розмірі.

Враховуючи вище викладене, ОСОБА_1 необхідно вказати ціну позову, виходячи з дійсної вартості будинку, а також, сплатити відповідний розмір судового збору, встановлений п. 2 ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За вказаних обставин вирішення питання щодо прийняття зустрічного позову до спільного розгляду з первісним позовом та обєднання вимог за зустрічним позовом ухвалою суду в одне провадження з первісним позовом не представляється можливим.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.А. Новицький