Справа № 296/3537/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"29" серпня 2017 р. м.Житомир

Корольовський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Шалоти К.В.,

за участю секретаря судового засідання Яковенко О.В.,

позивачів ОСОБА_1, ОСОБА_2,

представника позивачів ОСОБА_3,

представника відповідача ОСОБА_4,

третіх осіб - ОСОБА_5, законного представника ОСОБА_6,

розглянувши y відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Житомирської міської ради, ОСОБА_7, за участю третіх осіб: ОСОБА_5, ОСОБА_8, від імені якої діє законний представник - батько ОСОБА_6 про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,

В С Т А Н О В И В :

У квітні 2014 року ОСОБА_1, ОСОБА_2 звернулися до Корольовського районного суду м. Житомира з позовом до Житомирської міської ради, в якому просили визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті діда ОСОБА_9, який помер 14 травня 2014 року.

Позов обґрунтовувався тим, що 14.05.2014 р. помер дід позивачів ОСОБА_9, після смерті якого залишилось спадкове майно. Посилаючись на те, що позивачі ОСОБА_2 ОСОБА_1 на час шестимісячного строку для прийняття спадщини неодноразово були у відрядженнях, а позивач ОСОБА_1 фактично проживав у ІНФОРМАЦІЯ_1 по місцю знаходження підприємства в якому він працював та не могли оформити спадщину через постійну зайнятість, вказували, що строк для прийняття спадщини пропущено ними з поважних причин, у звязку з чим звернулись до суду з даним позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Позивачі ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник в судовому засіданні поданий позов підтримали в повному обсязі із підстав, викладених у позовній заяві та просили його задовольнити. Додатково як на поважність причин пропуску строку вказували те, що їм не було відомо про смерть діда ОСОБА_9

Представник відповідача - Житомирської міської ради у судове засідання не з'явився, направив заяву про розгляд справи за його відсутності (а.с. 26).

Протокольною ухвалою суду від 11.07.2016 року за згодою представника позивача до розгляду справи в якості відповідача залучена ОСОБА_7 (а.с.43).

Представник відповідача ОСОБА_7 у судовому засіданні заперечував проти позовних вимог, посилаючись на відсутність поважних причин для поновленя строку прийняття спадщини.

Протокольною ухвалою суду від 20.09.2016 року до розгляду справи в якості третіх осіб без самостійних вимог залучені: ОСОБА_5 та ОСОБА_8, від імені якої діє законний представник - батько ОСОБА_6 (а.с.78,79).

Треті особи - ОСОБА_5 та законний представник ОСОБА_8 - ОСОБА_6 у судовому засіданні проти задоволення позову заперечували.

Заслухавши пояснення сторін та їх представників, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази, які мають значення для вирішення спору, суд дійшов наступних висновків.

Судом встановлено, що рішенням Богунського районного суду м. Житомира від 08.04.1998 року розірвано шлюб між батьками позивачів ОСОБА_10 та ОСОБА_11 (а.с.7).

14 травня 2014 року помер ОСОБА_9, що підтверджується копією свідоцтва про смерть серії І-ТП №282949 від 10.02.2016 року (а.с. 4).

12 червня 2014 року ОСОБА_7 звернулася до приватного нотаріуса Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_12 із заявою про прийняття спадщини після померлого ОСОБА_9 (а.с. 34).

Зі змісту вказаної заяви від 12.06.2014 року вбачається, що окрім ОСОБА_7, спадкоємцями за законом також є онуки померлого: неповнолітня ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_5, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3.

Згідно із довідкою УДМС України в Житомирській області №001584 від 10.06.2014 р. вбачається, що померлий ОСОБА_9 з 24.09.2002 року був зареєстрований ІНФОРМАЦІЯ_4 (а.с. 39).

Листом приватного нотаріуса Житомирського районного нотаріального округу ОСОБА_12 №70/01-16 від 21.03.2016 року позивачам повідомлено, що вони пропустили строк для прийняття спадщини, оскільки у встановлений законодавством строк вони не подали заяву про прийняття спадщини після померлого 14.05.2014 року ОСОБА_9 та на момент смерті не були зареєстровані разом з ним (а.с.9).

Відповідно до ч. 1 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ч. 1 ст. 1270 ЦК України).

Статтею 1272 ЦК визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Звертаючись з даним позовом до суду позивачі посилалися на те, що пропустили встановлений законом строк для прийняття спадщини, оскільки з травня 2014 року вони постійно відїжджали у відрядження за межі м. Житомира та не могла приїхати для оформлення спадщини та їм не було відомо про смерть діда ОСОБА_9

У пункту 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування" від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 роз"яснено, що судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови тощо.

При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними.

На підтвердження своїх позовних вимог про поважність причин пропуску строку для подання заяв про прийняття спадщини позивачі надали посвідчення про відрядження ОСОБА_2 до м.Нова Одеса Миколаївської області на 5 днів (а.с.10), до м.Коростень на 3 дні (а.с.11), до м.Києва на 3 дні (а.с.12), до смт. Першотравневе Овручського р-ну на 3 дні (а.с.13), до м.Радомишль Житомирської області на 5 днів (а.с.14) до м.Радомишль Житомирської області на 4 днів (а.с.15), до с.Березневе Коростенського району на 4 дні (а.с.16), до с.Гребінки Київської області на 9 днів (а.с.17), до смт. Ярмолинці Хмельницької області на 3 дні (а.с.95), до с.Паволоч Попільнянського району на 2 дні (а.с.97).

Разом з тим, з вказаних вище відряджень вбачається, що останні були виписані лише на ОСОБА_2 і сумарна кількість днів відряджень складає 41 день та є незначна у порівнянні із відведеним законом шестимісячним строком для прийняття спадщини.

Щодо позивача ОСОБА_1, то жодних доказів на підтвердження поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини - матеріали справи не містять.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_13 вказував, що після смерті батька позивачів їх дід не підтримував з ними стосунки. Про смерть діда ОСОБА_9 повідомила мати позивачів два роки назад та йому не відомо де позивачі знаходилися на момент смерті.

Суд критично оцінює доводи позивачів про те, що їм не було відомо про смерть діда ОСОБА_1 до часу подання позовної заяви, оскільки у судовому засіданні позивачі вказували, що дізнались про смерть діда від матері на початку 2015 року, однак звернулися до суду з даним позовом лише в квітні 2016 року.

Крім того, у п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року № 7 розяснено, що суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріально контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину.

Таким чином, враховуючи наявність інших спадкоємців, які прийняли спадщину після смерті ОСОБА_9, Житомирська міська рада є неналежним відповідачем у справі.

Натомість після витребування судом, заведеної нотаріусом спадкової справи до майна померлого ОСОБА_9, представник позивачів у судовому засіданні заперечував проти залучення до розгляду справи як належних співвідповідачів інших спадкоємців померлого ОСОБА_9, а саме: малолітньої ОСОБА_14 та ОСОБА_5

З огляду на викладене, враховуючи, що наведені позивачами підстави не свідчать про поважність пропуску строку прийняття спадщини, при цьому доказів наявності інших об'єктивних, непереборних, істотних труднощів на вчинення дій щодо прийняття спадщини позивачами в порушення ст.ст. 11, 60 ЦПК України не надано, то суд дійшов висновку, що у задоволені позову слід відмовити за безпідставністю.

Керуючись ст.ст. 3, 10, 11, 57 - 60, 88, 208, 209, 212 - 215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, суд

В И Р І Ш И В :

У задоволенні позову ОСОБА_1, ОСОБА_2 - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м.Житомира шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Cуддя К. В. Шалота