Справа №198/223/16-ц
Провадження №2/0198/3/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

06.07.2017 року Юрївський районний суд Дніпропетровської області у складі головуючого судді Маренич С.О., при секретарі Літвіченко В.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Юрївка, заяву представника позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору,

В с т а н о в и в:

В провадженні Юрївського районного суду Дніпропетровської області мається цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права на частку у спільній сумісній власності подружжя, поділ майна подружжя, згідно якого позивачка просила визнати автомобіль марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску спільною сумісною власністю подружжя - по 1/2 частині за кожним та розділити вказане майно шляхом виділу ОСОБА_3 вищевказаного автомобіля і стягнення з останнього на користь позивачки, в рахунок компенсації, вартості належної їй 1/2 частини автомобіля.

20.06.2017 року позивачка подала до суду уточнюючу позовну заяву про визнання права на частку у спільній сумісній власності подружжя та поділ майна подружжя, відповідно до якої доповнила позовну заяву новими вимогами, а зокрема також просила:

- визнати недійсним договір купівлі продажу автомобіля марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску від 05.05.2016 року за № 1001/01/1247-2016;

- скасувати державну реєстрацію автомобіля марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску;

- розділити спільне майно подружжя шляхом стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля;

- припинити право власності ОСОБА_3 на 1/2 частину автомобіля;

- визнати за ОСОБА_2 право власності на автомобіль марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску (ас. 182-185).

До уточненого позову представником позивача ОСОБА_1 було надано заяву про відстрочення сплати судового збору, згідно якої представник позивача просить відстрочити позивачці ОСОБА_2 сплату судового збору при подачі заяви про збільшення позовних вимог за позовом останньої про розподіл майна подружжя до ухвалення судового рішення у даній справі (ас. 189), при цьому вказана заява мотивована тим, що на даний час позивачка працює у приватного підприємця ОСОБА_4 та її заробітна плата становить 3 200 грв., що не дозволяє останній повністю сплатити судовий збір.

В судовому засіданні позивачка та представник останньої вимоги про відстрочення сплати судового збору повністю підтримали.

Представник відповідача по справі ОСОБА_5 проти задоволення вказаних вимог заперечував посилаючись на те, що позивачкою не доведено такий її скрутний матеріальний стан, який би перешкоджав сплаті нею судового збору.

Дослідивши матеріали справи, уточнену позовну заяву, заяву про відстрочення сплати судового збору та надані на її обґрунтування документи, заслухавши думку учасників процесу з приводу заявленої вимоги про відстрочення сплати судового збору , суд приходить до наступного:

- відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

За положеннями ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відтак, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору , зменшення його розміру, або звільнення від сплати такого є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі (п. 29 постанови ВССУ № 10 від 17.10.2014 року).

Таким чином, відстрочити сплату судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору.

Відстрочення сплати судового збору є правом, а не обовязком суду.

В обґрунтування свого майнового стану, який не дозволяє повністю сплатити судовий збір позивачка надала довідку про доходи від 20.06.2017 року № 20/06/2017, з якої вбачається, що остання працює у ФОП «ОСОБА_4М.» та загальна сума доходу позивачки за період з 04.04.2017 року по 31.05.2017 року становить 4 809, 07 грв. (ас. 190).

Окрім того, в судовому засіданні представник позивачки вказав, що позивачка в даний час отримує мінімальну заробітну плату в розмірі 3 200 грв., при цьому змушена витрачати кошти на переїзд до суду в розмірі 500 грв. кожного разу та на оплату послуг адвоката в розмірі 500 грв. за участь в судовому засіданні.

Між тим, обставина на яку посилається позивач та представник останньої, а зокрема розмір отримуваної заробітної плати не може бути достатньою підставою для відстрочення від покладеного законодавцем обовязку сплати судового збору за звернення до суду, оскільки сам лише розмір отриманої заробітної плати не підтверджує скрутність матеріального становища.

При цьому, будь-яких інших доказів на підтвердження скрутного матеріального становища як - то: документи про заборгованість за комунальні послуги, документи про стягнення заборгованості з позивача в межах виконавчого провадження, відомості про відсутність рухомого чи нерухомого майна від яких позивач може отримувати доходи, відомості про наявність утриманців у позивача, тощо останнім не надано.

Окрім того, доводи сторони позивача про недостатній матеріальний стан, що заважає сплаті судового збору в повному обсязі спростовуються доданим до матеріалів справи актом виконаних робіт щодо надання правової допомоги, з якого вбачається, що станом на 19 червня 2017 року позивачкою оплачено витрати на правову допомогу у повному обсязі у розмірі 12 507, 20 грв. (ас. 188).

Відтак, суд приходить до висновку про відмову в задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається загальною сумою всіх вимог.

Відповідно до п.п. 2 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подається фізичною особою ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто 640, 00 грв..

Відповідно до п.п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подається фізичною особою ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0, 4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів для працездатних осіб, розмір якого станом на 01.01.2017 року складає 1 600 грв..

Враховуючи дане та те, що у задоволенні заяви позивача про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, позивачу необхідно сплатити по справі за подання уточненої позовної заяви, що містить нові позовні вимоги, судовий збір у розмірі 3 248, 27 грв. (три вимоги немайнового характеру, дві вимоги майнового характеру), про що надати суду відповідну квитанцію за наступними реквізитами:

- отримувач коштів - УДКСУ у Юрївському районі;

- код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 36877575;

- банк отримувача - ГУДКУ у Дніпропетровській області м. Дніпро;

- код банку отримувача (МФО) - 805012;

- рахунок отримувача - 0379;

- код класифікації доходів бюджету 22030101.

Згідно вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ , що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п»яти днів з дня отримання ухвали.

Відтак, уточнена позовна заява підлягає залишенню без руху для усунення вищенаведених недоліків, при цьому на виконання такої позивачу на адресу суду слід надати оригінал квитанції про сплату судового збору.

Керуючись ст. ст. 119, 121, 168 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви представника позивача ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору - відмовити.

Уточнену позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про визнання права на частку у спільній сумісній власності подружжя та поділ майна подружжя в частині вимог про визнання недійсним договору купівлі продажу автомобіля марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску від 05.05.2016 року за № 1001/01/1247-2016, скасування державної реєстрації автомобіля марки «ВАЗ 211040», державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску, поділ спільного майна подружжя шляхом стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 грошової компенсації вартості 1/2 частини автомобіля, припинення права власності ОСОБА_3 на 1/2 частину автомобіля, визнання за ОСОБА_2 права власності на автомобіль марки «ВАЗ 211040» , державний номерний знак НОМЕР_1, 2008 року випуску - залишити без руху, повідомивши позивача по справі про необхідність усунути вищенаведені в мотивувальній частині ухвали недоліки уточненого позову не пізніше п»яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

У разі невиконання ухвали суду в зазначений строк уточнена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: С.О.Маренич