Справа № 548/1320/17
Провадження № 2/548/663/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.10.2017 року м. Хорол

Хорольський районний суд Полтавської області в складі :

головуючого - судді Миркушіної Н.С.,

при секретарі - Комаренко В.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Хорол цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, в обгрунтування якого вказала, що згідно свідоцтва про смерть серії 1-КЕ № 095229, 27 лютого 2008 року в с. Снітино, Лубенського району, Полтавської області, помер батько позивачки ОСОБА_3, про що в Книзі реєстрації смертей зроблено відповідний актовий запис за № 06.

Після смерті батька позивачки ОСОБА_3 відкрилася спадщина, до складу якої, згідно державного акта на право власності на земельну ділянку серії ПЛ № 086290, входить земельна ділянка площею 4,29 га., з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходженням якої є територія Хорошківської сільської ради, Лубенського району, Полтавської області, з кадастровим номером: :04:001:0010.

В судове засідання позивачка ОСОБА_1 та її представник ОСОБА_4 не з»явилися, але представник позивачки подав до суду заяву у якій прохав проводити розгляд справи у його відсутність та відсутність позивачки, зазначивши, що позовні вимоги підтримує та прохає їх задовольнити.

Відповідач ОСОБА_2 сільська рада Хорольського району Полтавської області в судове засідання свого представника не направила, подала заяву про розгляд справи за відсутності представника сільської ради, зазначивши, що сільська рада позов визнає повністю.

Суд, зясувавши позицію сторін та дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення з наступних підстав.

Відповідно до ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 1225 ЦК України, право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.

Судом встановлено, що згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень від 07.08.2015 року серії ЕКВ № 059189, спадщину після смерті батька прийняла та належним чином оформила його мати - ОСОБА_5.

Згідно свідоцтва про смерть серії 1-КЕ № 310344, 23 листопада 2015 року в м. Лубни, Полтавської області, померла бабуся позивачки ОСОБА_6, про що складено відповідний актовий запис за № 23.

Відповідно до довідки № 02-26/669 від 14.07.2017 року, виданої виконавчим комітетом Хорошківської сільської ради Лубенського району Полтавської області, на час смерті з ОСОБА_6 проживала її дочка, а позивачки тітка, - ОСОБА_7

Відповідно до ч. 3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

ОСОБА_7 прийняла спадщину після смерті ОСОБА_6 в розумінні ч. 3 ст. 1268 ЦК України.

Згідно свідоцтва про смерть серії 1-КЕ № 341246, 23 жовтня 2016 року в с. Вишняки Хорольського району, Полтавської області, померла тітка позивачки ОСОБА_7, про що складено відповідний актовий запис за № 41.

На момент смерті тітка постійно проживала в Вишняківському будинку-інтернаті, належним підтвердженням чого є довідка від 02.08.2017 року № 01-630.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Позивачка ОСОБА_1 спадкоємець за законом після смерті своєї тітки, ОСОБА_7, звернулася до Хорольської державної нотаріальної контори Полтавської області для подання заяви та прийняття спадкового майна у встановленому законодавством порядку.

Постановою від 28 серпня 2017 року, вих. № 1441/01-16, завідувачем Хорольської державної нотаріальної контори, ОСОБА_8, позивачці було відмовлено у прийнятті заяви для оформлення на належну спадкодавцю, ОСОБА_7, земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва площею 4,29 га., з цільовим призначенням: для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, місцезнаходженням якої є територія Хорошківської сільської ради, Лубенського району Полтавської області, з кадастровим номером: :04:001:0010.

Відмова стосувалася пропуску позивачкою шестимісячний строку та відсутність факту прийняття спадщини.

Судом встановлено, що позивачка пропустила строк для прийняття спадщини після померлої тітки, ОСОБА_7 з поважних причин, оскільки вона вчасно не була обізнана про факт та дату її смерті.

Можливості постійно навідувати тітку позивачка не мала, так як проживає в іншому районі та населеному пункті, що не має з с. Вишняки, Хорольського району, прямого транспортного сполучення.

Крім того, позивачка має на утриманні малолітню дитину, батько якої знаходиться в зоні АТО та не має можливості доглядати її в відсутність позивачки.

Однак, враховуючи той факт, що спадкове майно, на яке позивачка має право в розумінні ст. ст. 1262, 1266 ЦК України, ніким не приймалося, позивачка звернулася з даним позовом до Хорольського районного суду Полтавської області.

Положення ст.ст. 1270,1272 ЦК України встановлюють можливість визначення саме спадкоємцю додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини. Про це також вказується і п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування».

Згідно зі статтею 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання .

Згідно ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Згідно статті 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод, інтересів, що виникають, зокрема, із цивільних правовідносин.

Відповідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», належними відповідачами у спорах про визначенню додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини є спадкоємці, які прийняли спадщину, або територіальні громади в особі органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

З огляду на те, що законодавством не визначено поняття поважності причин пропуску строку для прийняття спадщини, а тому поважність повинна визначатися, виходячи з конкретних обставин справи та характеру взаємовідносин сторін, суд приходить до висновку, що позивачкою вказано на належні та допустимі докази на підтвердження непереборних, істотних труднощів, що завадили їй своєчасно звернутися до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Статтею 1 ЦПК України визначено, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ч. 1 ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим, а загальними засадами цивільного законодавства відповідно ст.3 ЦК України є справедливість, добросовісність та розумність.

Відповідно до ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 13 Конвенції визнається право на ефективний спосіб захисту прав, і це означає, що особа має право пред'явити в суді таку вимогу на захист цивільного права, яка відповідає змісту порушеного права та характеру правопорушення.

Положеннями ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини, як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі "Ілхан проти Туреччини" від 27 червня 2000 року при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.

Враховуючи практику Європейського суду з прав людини, а також те, що спадщина після смерті ОСОБА_7 до цього часу ніким не прийнята, відумерлою у встановленому законом порядку не визнана, суд вважає, що необхідно визначити позивачці додатковий строк для прийняття спадщини, що не порушує права, свободи чи інтереси відповідача та інших осіб. Рішення суду про задоволення позову в повному обсязі буде відповідати не тільки принципу законності, а й справедливості.

На підставі наведеного, керуючись ст.10,60,212,213,215, 259 ЦПК України, 1265, 1272, 1277ЦК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Хорольського району Полтавської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,- задовольнити повністю.

Визначити ОСОБА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася 23 жовтня 2016 року після смерті її тітки, ОСОБА_7, останнім місцем проживання якої було с. Вишняки, Хорольського району, Полтавської області, протягом двох місяців з дня набрання законної сили цим рішенням суду.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга в судову палату по цивільних справах апеляційного суду Полтавської області через Хорольський районний суд протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий : Н.С. Миркушіна