Провадження № 2/161/4458/17
У Х В А Л А

26 жовтня 2017 року місто Луцьк

Суддя Луцького міськрайонного суду Волинської області Черняк В.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, звернувшись з позовом до суду, просить стягнути солідарно з ОСОБА_2 та ОСОБА_3 672 150, 30 грн. боргу за договором позики.

Разом з позовною заявою позивачем подано заяву про відстрочку сплати судового збору по даній справі, яку обгрунтовано тим, що позивач в силу свого майнового стану не в змозі сплатити судовий збір, оскільки на даний час не працевлаштований, на його утриманні перебуває двоє малолітніх дітей, дружина перебуває у декретній відпустці по догляду за дитиною. На підтвердження зазначених обставин долучає копії свідоцтв про народження дітей ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2

Просить суд відстрочити сплату судового збору до ухвалення судового рішення у справі.

Вивчивши клопотання про відстрочку сплати судового збору, суд вважає, що воно є необґрунтованим та таким, що не підлягає до задоволення, виходячи з наступного.

Згідно до ч.ч.1,3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати. Аналогічна норма права закріплена в ст.8 Закону України « Про судовій збір».

Надані позивачем свідоцтва про народження дітей та повідомлення про те, що на даний час він не працює, на думку суду, не може слугувати підставою для відстрочки сплати судового збору та спростовується тим, що позивач є фізично здоровим, працездатного віку, має можливість працевлаштуватися офіційно та отримувати дохід, тому суд не вбачає підтвердження скрутного матеріального стану позивача, які б могли стати підставою для суду відстрочити сплату судового збору у справі.

Виходячи з вищевикладеного, суд приходить до висновку про відмову позивачу у відстрочці сплати судового збору по даній справі за необґрунтованістю.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї документи, суд вважає, що позовна заява позивача підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Правові засади справляння судового збору, платників, об'єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Відповідно до ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» ставки судового збору встановлюються в таких розмірах: за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

(Реквізити рахунку для оплати судового збору : Банк УДКСУ у м. Луцьку Волинської області, МФО 803014, № доходного рахунку щодо сплати судового збору 0002, Одержувач коштів м. Луцьк, 22030001, Ідентифікаційний код одержувача 38009628).

Оригінал платіжного документа необхідно предявити в суд.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Оскільки позивачем не надано належних доказів сплати судового збору, в задоволенні його заяви про відстрочку сплати судового збору відмовлено, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про стягнення боргу за договором позики залишити без руху, про що повідомити позивача і надати йому строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що якщо позивач відповідно до ухвали суду в установлений строк усуне вказані недоліки, заява вважатиметься поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Луцького міськрайонного суду Черняк В.В.