Справа № 368/781/17
провадження 2/368/424/17
Рішення

Іменем України

"05" липня 2017 р. Кагарлицький районний суд Київської області

в складі:

Головуючий суддя Закаблук О.В.

При секретарі судового засідання Широкоступ К.М.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Кагарлик Київської області в залі суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд, -

В С Т А Н О В И В :

21.06.2017 року на адресу Кагарлицького районного суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, в якій позивач просив суд винести рішення, яким:

- розірвати укладений шлюб між ним, ОСОБА_1 та відповідачем ОСОБА_2, який зареєстрований Відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагшарлицького районного управління юстиції у Київськоій області, актовий запис за № 71.

21.06.2017 року автоматизованою системою документообігу суду на підставі ч. 3 ст. 11 1 ЦПК України для слухання даної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

21.06.2017 року Кагарлицьким районним судом на підставі ст.ст. 122, 127 ЦПК України було винесено ухвалу про відкриття провадження у справі та призначено справу до слухання на 05.07.2017 року.

В судове засідання, яке відбулося 05.07.2017 року, позивач ОСОБА_1 не з»явився, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява позивача, в якій він просить суд слухати справу без його участі, вимоги, викладені в позовній заяві підтримує в повному обсязі, щодо надання терміну на примирення, - категорично заперечує, місцем проживання неповнолітньої дитини просить визначити місцем проживання його матері, - відповідачки по справі.

В судове засідання, яке відбулося 05.07.2017 року, відповідачка ОСОБА_2 не з»явилася, хоча повідомлялася про день, час та місце слухання справи, проте, на адресу Кагарлицького районного суду надійшла письмова заява відповідачки, в якій вона просить слухати справу без її участі, позов визнає, після розірвання шлюбу бажає залишити прізвище, отримане внаслідок шлюбу, місцем проживання дитини просить визначити її місцем проживання, щодо надання терміну на примирення, - категорично заперечує.

Зрозумло процесуальні наслідки визнання позову.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає на підставі ч. 2 ст. 197 ЦПК України розглянути справу без участі осіб, які беруть участь у справі та без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу та ухвалити рішення на підставі наявних у справі доказів, та позовні вимоги задовольнити, шляхом винесення рішеня, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Підсудність.

Відповідно до ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

Проте, згідно ч. 2 ст. 110 ЦПК України позови про розірвання шлюбу можуть пред»являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти, або якщо він не може за станом здоров»я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь кого з них.

Як вбачається з матеріалів справи, зокрема, з паспорту громадянки України серії СТ 473042, який видано 21 липня 2015 року Кагарлицьким РС Управління ДМС України в Київській області, відповідачка по справі, - ОСОБА_2 з 22.02.1989 року зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, відповідно, дана справа підсудна Кагарлицькому районному суду як суду першої інстанції загальної юрисдикції.

Фактичні обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні.

05 червня 2015 року позивач по справі, - ОСОБА_1 зареєстрував шлюб з ОСОБА_3.

Даний факт підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І ОК № 178733, яке видане 05 червня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області, в якому зазначено, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_3, Україна, громадянин України, та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженка село Бендюгівка Кагарлицького району Київської області, Україна, громадянка України, зареєстрували шлюб 05 червня 2015 року, про що 05 червня 2015 року складено відповідний актовий запис за № 71.

Прізвище після державної реєстрації шлюбу:

чоловіка ОСОБА_1.

дружини ОСОБА_1.

Від спільного шлюбу сторони мають одну неповнолітню дитину, - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5.

Даний факт підтверджується свідоцтвом про народження серії І ОК № 325650, яке видане 20 травня 2016 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, в якому зазначено, що ОСОБА_4 народилася 19 травня 2016 року в місті Кагарлик Київської області, Україна, про що 20 травня 2016 року складено відповідний актовий запис за № 109.

В графі «батько» зазначений ОСОБА_1, - позивач по справі.

В графі «мати» зазначена ОСОБА_2, - відповідачка по справі.

Як встановлено судом під час судового засідання, позивач ОСОБА_1 та відповідачка ОСОБА_2 не підтримують шлюбних відносин тривалий час, - більше 6 місяців, проживають на різних житлових площах, причому, в різних населених пунктах, окрім того, між ними існують тривалі, усталені неприязні відносини, які склалися на грунті розбіжностей поглядів на подружнє життя, понять про спільне проживання та піклування один про одного, відповідно, спільного господарства не ведуть, спільного бюджету не мають, відповідно, сторони шлюбно сімейних стосунків взагалі не підтримують поза розумними строками, які б надали суду змогу надати подружжю термін на примирення.

На думку суду, шлюб сторін носить формальний характер, при його фактичному розпаді на протязі тривалого, значного часу.

Примирення між сторонами неможливе, так як сторони в своїх письмових заявах категорично заперечують проти надання їм терміну на примирення.

На думку суду, шлюб сторін носить формальний характер, при його фактичному розпаді на протязі тривалого часу.

Що ж стосується застосування норм матеріального та процесуального права при вирішенні даного спору, то суд при винесенні рішення керувався наступним.

Відповідно до п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» при розгляді справ, які виникають у зв'язку з укладенням, припиненням шлюбу, а також з інших сімейних відносин, необхідно виходити з положень Конституції України, норм Сімейного кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Закону України від 23 червня 2005 р. N 2709-ІУ «Про міжнародне приватне право» та інших нормативно-празових актів, що регулюють сімейні відносини.

Відповідно до ч. 2 ст. 104 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання.

Відповідно до ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 112 Сімейного кодексу України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи обставини справи, встановлені судом в судовому засіданні, керуючись нормами СК України, іншими нормами права, суд приходить до висновку щодо того, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам як самого позивача, так і інтересам відповідачки, та інтересам дитини.

Відповідно, даний шлюб на думку суду має лише формальний характер, при його фактичному розпаді протягом тривалого часу, а тому має бути розірваний.

Що стосується прізвища, то суд керувався положенням ст. 113 СК України.

Так, дійсно, згідно ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв»язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Так, відповідачка ОСОБА_2 в своїй письмовій заяві зазначила, що після розірвання шлюбу бажає мати прізвище, яке отримала після реєстрації шлюбу, - «Рогоза», тому суд приймає рішення про залишення позивачці прізвища, яке вона отримала внаслідок реєстрації шлюбу, а саме, - «Рогоза», причому, суд зазначає, що це є виключним правом лише позивачки, так як під час вирішення даного питання думка позивача при вирішенні спору судом не враховується.

Що стосується встановлення місця проживання дитини, - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_5, то, як вбачається з обопільних заяв сторін, спору між сторонами щодо місця проживання дитини між сторонами немає, за обопільною згодою неповнолітня дитина залишається проживати спільно з матір»ю, - відповідачкою по справі, - ОСОБА_2.

Судові витрати.

Питання судових витрат врегульовано ч. 1 ст. 88 ЦПК України, де, зокрема, зазначено, що стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Проте, позивач ОСОБА_1 ні в прохальній частині позовної заяви, ні в письмовій заяві про слухання справи без його участі не забажав стягувати судові витрати з відповідачки ОСОБА_2, а тому судові витрати суд залишає за позивачем.

Враховуючи вищевикладене, керуючись п. 1 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року № 11 «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя», ч.І ст. 110, ст. 112 Сімейного кодексу України, ч. 1 ст. 3, ст.. 4, 88, 107, 118, 119, 120, 215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 05 червня 2016 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянином України, паспорт громадянина України серії СК 282721, виданий 29 липня 1996 року Кагарлицьким РВ ГУ МВС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, та ОСОБА_1 (до шлюбне прізвище, - ОСОБА_3) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_6, громадянкою України, паспорт громадянки України серії СТ 473042, виданий 21 липня 2015 року Кагарлицьким РС Управління ДМС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, свідоцтво про шлюб серії І ОК № 178733, яке видане 05 червня 2015 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Кагарлицького районного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 71, - розірвати.

Після вступу рішення в законну силу ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженці ІНФОРМАЦІЯ_6, громадянкою України, паспорт громадянки України серії СТ 473042, виданий 21 липня 2015 року Кагарлицьким РС Управління ДМС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, залишити прізвище, - «Рогоза».

Місцем проживання неповнолітньої дитини, - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_7, свідоцтво про народження серії І ОК № 325650, яке видане 20 травня 2016 року Кагарлицьким районним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Київській області, - визначити місцем проживання матері, - ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_6, громадянки України, паспорт громадянки України серії СТ 473042, виданий 21 липня 2015 року Кагарлицьким РС Управління ДМС України в Київській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_2

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Київської області через Кагарлицький районний суд протягом десяти днів з дня проголошення, а особами, які брали участь у справі і не були присутніми в судовому засіданні при проголошенні рішення, - протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Рішення набирає чинності відповідно до ч. 1 ст. 223 ЦПК України.

Суддя: О.В. Закаблук