14.08.2017 Єдиний унікальний № 371/631/17 Провадження № 2/371/428/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 серпня 2017 року м. Миронівка

Миронівський районний суд Київської області в складі:

головуючого судді Капшук Л.О.,

за участі

відповідача ОСОБА_1

представника відповідача ОСОБА_2,

з секретарем Січкаренко Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області до ОСОБА_1 про відшкодування шкоди,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом про відшкодування шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, посилаючись на ті обставини, що відповідач, не маючи належного дозволу, порушуючи законодавство в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів, 20 жовтня 2016 року о 16 год 00 хв. на Канівському волосховищі в районі села Балико - Щучинка Кагарлицького району Київської області здійснював незаконний вилов риби з човна спінінгом, оснащеним силіконовою приманкою, та перевищив добову норму вилову риби на 5 кг. При цьому виловив 27 штук судака, який відноситься до риб цінного виду. Вартість однієї штуки судака становить 510 гривень.

За вчинення вказаного правопорушення відповідача притягнуто до адміністративної відповідальності за ст. 85 ч.4 КУпАП.

Розрахований розмір шкоди, завданої порушенням природоохоронного законодавства, в добровільному порядку відповідачем не відшкодовано, тому позивач просив стягнути з нього в примусовому порядку на користь держави 13770 гривень спричиненої шкоди та понесені судові витрати.

В судове засідання представник позивача не з'явився, в надісланій до суду заяві просив розгляд справи проводити у його відсутності.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав частково. Погоджується відшкодувати збиток в сумі близько 3000 гривень. Заперечення проти позову обґрунтував тими обставинами, що ловив рибу з дружиною, тому вважає, що перевищив добову норму вилову на 2 кг, а не 5.

Представник відповідача послався на такі ж обставини та вказав на рішення у справі про адміністративне правопорушення як таке, що не є належним доказом, оскільки його резолютивна частина не містить статті КУпАП за якою правопорушника визнано винним та притягнуто до адміністративної відповідальності.

Суд, заслухавши відповідача, представника відповідача, дослідивши надані документи і матеріали, всебічно та повно з'ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов належить задовольнити.

Відповідно до ст. 16 Конституції України забезпечення екологічної безпеки і підтримання екологічної рівноваги на території України є обов'язком держави.

Статтею 37 Закону України «Про тваринний світ» передбачено забезпечення охорони тваринного світу шляхом встановлення правил, заборон та обмежень при використанні об'єктів тваринного світу, охорони їх від самовільного використання.

Рибальство здійснюється відповідно до Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Укрдержрибгоспу від 15 лютого 1999 року.

Відповідно до встановлених правил рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову є грубим порушенням рибальства.

Згідно пункту 4.6. Правил дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі таких видів у таких кількостях: риба - 5 кг. Вивезення з водойми риби та безхребетних - як у свіжому, так і в обробленому вигляді, - незалежно від терміну перебування на водоймі дозволяється в розмірі не більше за добову норму, за винятком випадків, коли вага однієї рибини перевищує встановлену норму вилову.

В судовому засіданні встановлено, що відповідач ОСОБА_1 20 жовтня 2016 року о 16 год 00 хв. на Канівському волосховищі в районі села Балико - Щучинка Кагарлицького району Київської області з човна спінінгом, оснащеним силіконовою приманкою, здійснив вилов судака, який відносяться до цінних видів риби, в кількості 27 штук, що перевищує добову норму вилову.

Вказаними діями відповідач порушив Правила любительського і спортивного рибальства, а тому відносно нього старшим державним інспектором рибоохорони було складено протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 85 ч. 4 КУпАП.

Відповідача ОСОБА_1 було визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП постановою судді Кагарлицького районного суду від 16 грудня 2016 року. Даною постановою до нього застосовано адміністративне стягнення за вчинене правопорушення у виді штрафу в розмірі 340 гривень. При розгляді адміністративної справи було встановлено факт порушення відповідачем вимог пункту 4.6. Правил любительського і спортивного рибальства, та ст. 63 Закону України «Про тваринний світ».

Зазначені обставини підтверджуються постановою судді Миронівського районного суду Київської області від 16 грудня 2016 року, яка набрала законної сили.

Вказані встановлені обставини щодо протиправних дій відповідача є обов'язковими для суду відповідно до положень ч. 4 ст. 61 ЦПК України, за якою постанова суду у справі про адміністративне правопорушення є обов'язковою для суду, що розглядає справу про цивільно-правові наслідки дій особи, стосовно якої ухвалено постанову суду, з питань, чи мали місце ці дії, та чи вчинені вони цією особою.

З огляду на вказане процесуальне правило заперечення відповідача факту перевищення добової норми вилову риби на 5 кг не заслуговують на увагу.

Не обґрунтованими є посилання представника відповідача на той факт, що постанова у справі про адміністративне правопорушення не є документом, який підтверджує вину відповідача у його вчиненні.

За змістом постанови судді від 16 грудня 2016 року справа про адміністративне правопорушення розглядалася відносно ОСОБА_1 саме за ст. 85 ч. 4 КУпАП.

Відповідальність за ст. 85 ч. 4 КУпАП настає у разі грубого порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову) .

Суддею прийнято рішення про винуватість правопорушника, керуючись вказаною нормою.

За правилами, встановленими ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», підприємства, установи, організації та громадяни зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну ними внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу, в порядку та розмірах, встановлених законодавством.

Аналогічне правило про відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища міститься в ч. 4 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища».

Згідно ч. 5 вказаної статті застосування заходів адміністративної відповідальності не звільняє винних від компенсації спричиненої шкоди.

Як передбачено ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

В судовому засіданні встановлено та протоколом про адміністративне правопорушення підтверджено, що виловлена відповідачем риба була передана йому на зберігання та не була конфіскована, що свідчить про те, що вона не реалізовувалась, отже дохід до місцевого фонду охорони навколишнього природного середовища за правилами ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» в зв'язку з його відсутністю не спрямовувався.

За загальними правилами відшкодування шкоди, встановленими ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана протиправними діями особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Що стосується розміру спричиненої шкоди, то він позивачем розрахований вірно згідно з додатком № 1 до постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України» Згідно вказаного додатку розмір шкоди, спричиненої незаконним добуванням або знищенням одного судака не залежить від його розміру та ваги і становить тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, тобто 510 гривень.

Таким чином встановлені в судовому засіданні обставини щодо спричинення відповідачем шкоди державі та відмови відшкодувати шкоду в добровільному порядку свідчать про обґрунтованість вимог позивача.

В рахунок відшкодування шкоди кошти в сумі 13770 гривень мають бути спрямовані на розрахунковий рахунок Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області.

Згідно статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Витрати у виді судового збору в розмірі 1600 гривень підтверджені документально та відповідно до вказаних правил підлягають стягненню з відповідача на користь держави.

На підставі викладеного, ст. 1166 ЦК України, ст.ст. 11, 37, 63 Закону України «Про тваринний світ», ст.ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища», керуючись ст.ст. 10, 11, 15, 57- 60, 61, 64, 179, 208, 209, 212 - 215, 218, 294, 296 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави на розрахунковий рахунок Балико-Щучинської сільської ради Кагарлицького району Київської області (призначення платежу 24062100, грошові стягнення за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища внаслідок господарської та іншої діяльності) шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища, в розмірі 13770 (тринадцять тисяч сімост сімдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави 1600 гривень судового збору.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Миронівський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя підпис Л.О. Капшук

Згідно з оригіналом.

Суддя Л.О.Капшук