Справа № 729/703/17
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

07 липня 2017 р. суддя Бобровицького районного суду Бойко В.І., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ВАТ "ОСОБА_3 Аваль" про зняття арешту з земельної ділянки,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду із вищезазначеним позовом.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно ст. 1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільний справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Відповідно до п. п. 2, 3, 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в позовній заяві повинні бути зазначені: ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначені докази, що підтверджують кожну обставину, якою позивач обґрунтовує свої вимоги, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовна заява не може ґрунтуватися на припущеннях.

Дотримання вимог ст. 119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки позову і долучених до нього матеріалів і недопущення відкриття провадження і призначення непідготовленої справи (позову) до розгляду.

Пунктом 7 Постанови Пленуму ВСУ, № 2 від 12.06.2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», роз`яснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. У позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Позов про зняття арешту з майна може бути предявлений власником, а також особою, яка володіє на підставі закону чи договору або іншій законній підставі майном, що не належить боржнику (речове право на чуже майно). (п.2 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, №5 від 03.06.2016 «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна»).

Позивач не зазначив докази звернення до нотаріальної контори для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, які б посвідчували підстави для звернення до суду, а також у матеріалах справи відсутня постанова відділу ДВС у Бобровицькому районі серії АА № 276379 від 06.12.2005 про накладення арешту, на яку позивач посилається в позовній заяві

Окрім того, відповідачем по справі визначено ВАТ «ОСОБА_3 Аваль». Із довідника діючих банківський установ Національного Банку України вбачається, що "ОСОБА_3 Аваль" є Публічним, а не Відкритим акціонерним товариством.

Право на звернення до суду із позовом не є абсолютним, відтак відповідно до ст. 6 Європейської конвенції про захист прав людини і основоположних свобод також чітко регламентує, що право на звернення в суд із позовом не є абсолютним і процедура користування ним має бути чітко регламентована нормами національного права, в нашому випадку - це ст. 119 ЦПК України.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без дотримання вимог, викладених у ст. ст. 119, 120 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача та надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У зв'язку з наведеним, вказані висновки суду не є порушенням права на справедливий судовий захист та не можуть вважатися обмеженням права доступу до суду.

Керуючись ст. 119, 121 ЦПК України,-

У ХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ВАТ "ОСОБА_3 Аваль" про зняття арешту з земельної ділянки залишити без руху і надати позивачу пятиденний строк з дня отримання копії ухвали суду для усунення вищевикладених в ухвалі недоліків.

У разі усунення недоліків у встановлений строк заява буде вважатися поданою в день первісного її подання до суду.

Попередити заявника, що в разі не виправлення недоліків в строк, визначений судом заява буде вважатися не поданою та підлягає поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.І. Бойко