УХВАЛА

13.07.2017 року Провадження №2/425/36/17

Справа №425/3543/16-ц

місто Рубіжне Луганської області

Рубіжанський міський суд Луганської області, у складі: головуючого судді Коваленка Д.С., секретар Кравченко Л.О., розглядаючи позовну заяву представника позивача ОСОБА_1: ОСОБА_2 до ОСОБА_3, як законного представника неповнолітніх дітей: ОСОБА_4 та ОСОБА_5, третя особа: приватний нотаріус Рубіжанського міського нотаріального округу Луганської області ОСОБА_6 про визнання заповіту недійсним,

в с т а н о в и в:

Представник позивача подав клопотання про проведення додаткової судово-психіатричної експертизи, проведення якої просив доручити експертам Сватівської обласної психіатричної лікарні, оскільки експерт у своєму висновку судово-психіатричної експертизи № 87, вказав на те, що доказово встановити здатність ОСОБА_7 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при складанні заповіту не надається можливим через відсутність записів у медичній документації починаючи з 15 червня 2016 року та показань свідків.

Представник відповідача та третя особа не заперечували проти призначення додаткової експертизи.

Вирішуючи поставлене перед судом питання щодо призначення у справі додаткової експертизи, суд виходить з наступного.

Ухвалою Рубіжанського міського суду Луганської області від 21 квітня 2017 року, у справі була призначена судово-психіатрична експертиза.

Висновком судово-психіатричної експертизи №87 від 31 травня 2017 року, відповіді на питання поставлені перед експертом були надані, але у своєму висновку експерт вказав на те, що доказово встановити здатність ОСОБА_7 усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при складанні заповіту не надається можливим через відсутність записів у медичній документації починаючи з 15 червня 2016 року та показань свідків.

Відповідно до положень частини першої статті 150 Цивільного процесуального кодексу України (надалі за текстом - ЦПК України) якщо висновок експерта буде визнано неповним судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам).

Застосовуючи вказану норму процесуального права суд також враховує розяснення надані Пленумом Верховного Суду України у пункті 10 постанови від 30 травня 1997 року №8 „Про судову експертизу в кримінальних і цивільних справах. Зокрема у тій частині, що додаткова експертиза призначається після розгляду судом висновку первинної експертизи, коли з'ясується, що усунути неповноту або неясність висновку шляхом допиту експерта неможливо; висновок визнається неповним, коли експерт дослідив не всі подані йому об'єкти чи не дав вичерпних відповідей на порушені перед ним питання.

Тож зважаючи на викладене та те, що первинну експертизу суд вважає неповною, оскільки експертом не було досліджено всіх поданих йому на експертизу обєктів (зокрема показань свідків, які є частиною матеріалів цивільної справи), хоча і з технічних причин, що не залежало від волі експерта, у справі щодо всіх поставлених експерту питань слід призначи додаткову експертизу.

При цьому, оскільки дослідження показань свідків стосується сприйняття експертом нових відомостей, які викладені у роздруківці журналу судових засідань і їх співставлення з іншими матеріалами судової справи, допущено неповноту, неможливо усунути шляхом допиту експерта у суді.

Також суд відзначає, що оскільки представник позивача не просив визначити для проведення додаткової експертизи іншого експерта, суд, на підставі частини 4 статті 143 та частини 1 статті 144 ЦПК України та з метою процесуальної економії часу вважає за можливе доручити проведення додаткової експертизи тому самому експерту, а строк проведення експертизи визначити як один місяць з дня отримання копії цієї ухвали та доданих до неї матеріалів цивільної справи.

В силу положень частини третьої статті 143 ЦПК України кількість і зміст питань, за якими має бути проведена експертиза, визначається судом; суд має мотивувати відхилення питань осіб, які беруть участь у справі.

Оскільки у справі призначається додаткова експертиза, і представник позивача поставив перед експертами ті самі запитання, суд вважає за можливе призначити її проведення з тих самих питань:

-Чи супроводжувались, встановлені медичною документацією, захворювання ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) психічними розладами ?

-Чи могли встановлені медичною документацією захворювання ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та (або) психічні розлади, впливати на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними при складанні заповіту 26 серпня 2016 року ? Якщо так, то наскільки істотно?

-Чи був ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) при складанні заповіту 26 серпня 2016 року абсолютно неспроможним розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними ?

Обєктом експертизи є психічний стан ОСОБА_7, який помер 12 вересня 2016 року, та матеріали цивільної справи, яка містить у тому числі медичну документацію померлого.

Відповідно до положень пункту пятого частини першої статті 202 Цивільного процесуального кодексу України суд може за заявою особи, яка бере участь у справі або з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Враховуючи обєкт дослідження та коло питань, на які експертам необхідно дати відповідь під час проведення експертизи, суд вважає за необхідне зупинити провадження у справі на час, необхідний для проведення вказаної експертизи та надання суду її результатів.

Також, суд враховує положення частини 1 статті 88 названого кодексу, а тому покладає усі витрати повязані з проведенням експертизи на позивача.

Отже, керуючись статтями 1-11,18,60,66,86,88,143,144,195,196,202,203,208-210, Цивільного процесуального кодексу України, суд

п о с т а н о в и в:

Клопотання представника позивача про призначення додаткової судово-психіатричної експертизи задовольнити.

Призначити у справі додаткову судово-психіатричну експертизу, проведення якої доручити лікарю судовому психіатру-експерту Сватівської обласної психіатричної лікарні (місто Сватово, селище Соснове, квартал імені Петрова, 2-17) ОСОБА_8.

Розяснити, що висновки експерта потрібні з наступних питань:

-Чи супроводжувались, встановлені медичною документацією, захворювання ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) психічними розладами ?

-Чи могли встановлені медичною документацією захворювання ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та (або) психічні розлади, впливати на його здатність усвідомлювати значення своїх дій та (або) керувати ними при складанні заповіту 26 серпня 2016 року ? Якщо так, то наскільки істотно?

-Чи був ОСОБА_7 (ІНФОРМАЦІЯ_1) при складанні заповіту 26 серпня 2016 року абсолютно неспроможним розуміти значення своїх дій та (або) керувати ними ?

Обєктом експертизи є психічний стан ОСОБА_7, який помер 12 вересня 2016 року, та матеріали цивільної справи, яка містить у тому числі медичну документацію померлого.

Визначити строком для проведення експертизи один місяць з моменту отримання копії цієї ухвали та доданих до неї матеріалів цивільної справи.

Розяснити, що експерт має право заявляти клопотання про надання додаткових матеріалів та вказувати на факти, виявлені під час проведення експертизи, але стосовно яких йому не були поставлені питання.

Попередити експерта про відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обовязків.

Покласти на позивача ОСОБА_1 усі витрати, що повязані з проведенням експертизи.

На час необхідний для проведення експертизи та надання суду її результатів - зупинити провадження у справі.

Ухвала може бути оскаржена в частині зупинення провадження у справі протягом пяти днів з дня отримання її копії, шляхом подання до апеляційного суду Луганської області через Рубіжанський міський суд Луганської області апеляційної скарги.

Суддя Д.С. Коваленко