СОЛОМ'ЯНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 червня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва

в складі судді Кицюк В.С.,

за участю секретаря Піддубняк І.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів,-

В С Т А Н О В И В:

В грудні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом та просив суд стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 в розмірі 3 000,00 грн., але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, починаючи стягнення з грудня 2016 року і до повноліття дитини, мотивуючи свої вимоги наступним.

Сторони з 03.04.2009 перебували у шлюбі, від якого мають неповнолітнього сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1 Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02.03.2006 визначено місце проживання дитини разом з батьком, а рішенням Солом?янського районного суду м. Києва від 01.06.2016 шлюб між сторонами розірвано.

В квітні 2017 року ОСОБА_3 звернулася до суду з зустрічним позовом до ОСОБА_2 про стягнення аліментів та просила стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 аліменти на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 6 000,00 грн. щомісяця до досягнення дитиною повноліття, мотивуючи свої вимоги наступним.

Починаючи з 2001 року сторони перебували у фактичних шлюбних відносинах, без їх офіційної реєстрації, ІНФОРМАЦІЯ_1 у них народився спільний син - ОСОБА_4. З метою отримання дитиною дозволу на проживання спочатку обмеженої дії, а в подальшому необмеженої на території Федеративної Республіки Німеччина, ОСОБА_3 направила до компетентних органів Німеччини нотаріально посвідчену заяву про надання дозволу на проживання дитини разом з батьком, який на той момент мав дозвіл на проживання.

З метою уникнення бюрократичних складнощів щодо постійного переоформлення відповідної заяви, зі спільною згодою сторін ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом про визначення місця проживання дитини, яке за рішенням Деснянського районного суду м. Києва було визначено разом з батьком.

04.03.2009 сторони офіційно зареєстрували шлюб, а в тому ж році ОСОБА_2 було отримано громадянство Федеративної Республіки Німеччина.

ОСОБА_3 наголошувала, що незважаючи на наявність рішення Деснянського районного суду м. Києва, а також тимчасового дозволу компетентних органів Німеччини на проживання їх спільної дитини на її території, вони всі разом постійно проживали на території України. Крім того, у 2004 році за спільні кошти сторонами було придбано квартиру АДРЕСА_1, де починаючи з 2005 року були зареєстровані ОСОБА_3 та її син.

Також починаючи з 2010 року дитина відвідувала дитячий навчальний заклад - спеціалізовану школу №115 ім. І.Огієнка в м. Києві, в якому провчилась з 1 по 4 класи.

З кінця 2011 року стосунки між сторонами були фактично припинені, а у 2012 році ОСОБА_3 разом з сином переїхала до іншої квартири.

В 2013 році сторонами було досягнуто згоди щодо місця проживання та навчання сина на території Німеччини, а тому 5 та 6 класи дитина навчалась і проживала разом з батьком на її території.

В літку 2015 року ОСОБА_2 привіз сина на територію України, де він залишився проживати разом з матір?ю та продовжив навчання в спеціалізованій школі №115 ім. І.Огієнка в м. Києві. Починаючи з травня 2016 року мати разом з сином проживають у приватному будинку АДРЕСА_3.

Наполягала, що ОСОБА_2 надає суду неправдиву інформацію щодо фактичного місця проживання сина, вводячи суд в оману шляхом спотворення реальної ситуації.

В судове засідання сторони не з?явились, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином відповідно до вимог ст.74 ЦПК України.

Разом з тим, представником ОСОБА_2 було направлено до суду заяву про залишення його позову до ОСОБА_3 про стягнення аліментів без розгляду (а.с.68), а також заяву про часткове визнання зустрічного позову щодо стягнення з нього аліментів у розмірі 1 500,00 грн. (а.с.74) Крім того представник ОСОБА_2 просила враховувати під час винесення рішення судом довідку про доходи останнього та неспроможність сплати аліментів в розмірі визначеному ОСОБА_3 в її зустрічному позові.

ОСОБА_3 також направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності на підставі наявних в матеріалах справи документах (а.с.72)

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Саме на сторони покладено обов`язок довести ті обставини, на які вони посилаються як на підставу своїх вимог чи заперечень (ч.3 ст.10, ч.1 ст.60 ЦПК України)

З матеріалів справи вбачається, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_4, батьками якого вказані: ОСОБА_3 та ОСОБА_2, що підтверджується апостилем свідоцтва про народження здійсненого органом РАЦС м. Дюссельдорф НОМЕР_3 01.04.2004 (а.с.11-12)

З 04 березня 2009 року сторони перебували у шлюбі, який зареєстрований Органом реєстрації актів громадянського стану Теннер №5215/2009, що підтверджується апостилем від 04.03.2016 (а.с.6-7)

Згідно із ст. 27 Конвенції про права дитини, прийнятої 44-ю сесією Генеральної Асамблеї ООН 20.11.1989 року, батько (або) і інші особи, що виховують дитину, несуть основну відповідальність за забезпечення в межах своїх здатностей і фінансових можливостей умов життя, необхідних для розвитку дитини. Батьки зобов'язані утримувати своїх дітей незалежно від того, перебувають вони в шлюбі чи шлюб між ними розірвано.

Статтею 180 СК України передбачено, що батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Відповідно до ст. 181 СК України способи виконання батьками обов'язку утримувати дитину визначаються за домовленістю між ними і той із батьків хто проживає окремо від дитини може брати участь у її утриманні в грошовій і (або) натуральній формі. За рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Згідно ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я та матеріальне становище дитини, стан здоров'я та матеріальне становище платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дітей та інші обставини, що мають істотне значення.

Рішенням Деснянського районного суду м. Києва від 02.03.2016 було визначено місце проживання ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, з батьком ОСОБА_2 (а.с.14-15)

Рішенням Солом?янського районного суду м. Києва від 01.06.2016 шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 було розірвано (а.с.16)

Згідно довідки директора спеціалізованої школи №115 ім. І.Огієнка м. Києва №88 від 20.02.2017 (а.с.59) ОСОБА_4 є учнем 8-А класу спеціалізованої школи №115, а також навчався в даному навчальному закладі з 1-го класу, 5-6 класи навчався за кордоном (а.с.56)

Як вбачається з матеріалів справи дитина починаючи з 2005 року зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 (а.с.55) разом зі своєю матір?ю - ОСОБА_3, власником квартири є ОСОБА_2. У період з 2014 року по 2016 рік ОСОБА_3 проживала разом із сином за адресою: АДРЕСА_2 (а.с.60), а з 15.05.2016 в будинку АДРЕСА_3 (а.с.61)

На даний час дитина потребує фінансової підтримки з боку батьків.

Згідно довідки Товариства з обмеженою відповідальністю «Атлетичний клуб» №2 від 19.06.2017 ОСОБА_2 працює на посаді інструктора з 04.05.2017 по теперішній час та отримав дохід в травні 2017 року в розмірі 3 040,00 грн. (а.с.71)

Даних про те, що відповідач за зустрічним позовом має на утриманні інших малолітніх чи неповнолітніх дітей, непрацездатних батьків чи стан його здоров`я потребує додаткових фінансових затрат, матеріали справи не містять.

Зі змісту ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав відповідну заяву.

Відтак суд враховуючи заяву представника ОСОБА_2 щодо залишення його первісного позову без розгляду, часткове визнання ним зустрічного позову ОСОБА_3 на суму аліментів в розмірі 1 500,00 грн., рівень його офіційних доходів, а також реальну потребу ОСОБА_3 у матеріальній допомозі на утримання сина, приходить до висновку про необхідність стягнення аліментів з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання спільної дитини в розмірі 1 500,00 грн., щомісячно починаючи з 12.04.2017 до досягнення дитиною повноліття. Щодо позовних вимог ОСОБА_2, то вони відповідно підлягають залишенню без розгляду.

Згідно ч. 3 ст. 88 ЦПК України з ОСОБА_2 на користь держави належить стягнути судовий збір за подання позову про стягнення аліментів в розмірі 640 гривень 00 копійок.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 3, 4, 10, 11, 30, 57-60, 61, 169, 174, 207, 209, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - задовольнити частково.

Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІПН НОМЕР_1, на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_6, ІПН НОМЕР_2, аліменти на утримання сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 1 500,00 грн. щомісячно починаючи з 12.04.2017 до досягнення дитиною повноліття.

Рішення суду в частині стягнення аліментів на утримання дитини за один місяць згідно ст. 367 ЦПК України підлягає негайному виконанню.

Стягнути із ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, ІПН НОМЕР_1, на користь держави судовий збір в розмірі 640 (шістсот сорок) гривень 00 копійок.

Рішення суду може бути оскаржено в апеляційному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Солом`янський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з моменту отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: В.С. Кицюк