ухвала

іменем україни

01 листопада 2017 року м. Київ

Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних

і кримінальних справ у складі:

головуючого суддів: Ситнік О.М., Іваненко Ю.Г., Маляренка А.В., Леванчука А.О., Ступак О.В.,
розглянувши в судовому засіданні цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» до ОСОБА_6 про стягнення коштів, за касаційною скаргою ОСОБА_6 на рішення Апеляційного суду Житомирської області від 10 січня 2017 року,

в с т а н о в и л а:

У травні 2016 року Публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» (далі - ПАТ «ЕК «Житомиробленерго») звернулося в суд з цим позовом, свої вимоги обґрунтовуючи тим, що відповідно до договору постачання електричної енергії між Коростишівським РЕМ та ОСОБА_6, що є споживачем електричної енергії, останній зобов'язаний щомісячно сплачувати її вартість, а також вносити всі інші платежі відповідно до даного договору.

03 жовтня 2013 року був опломбований електролічильник, який встановлений у гранітному цеху, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 Після цього був складений акт про пломбування № 230, підписаний власником ОСОБА_6, про те, що 23 листопада 2015 року під час проведення перевірки приладу обліку у гранітному цеху відповідача представником позивача було виявлено порушення пункту 6.40 Правил користування електричною енергією(далі - ПКЕЕ), пошкодження розрахункового засобу обліку, а саме: пошкодження цокольної частини лічильника, наявні сліди повторного склеювання.

Спожита таким чином електрична енергія не донараховувалася та відповідачем не сплачувалася. За результатами перевірки представниками позивача був складений акт порушення ПКЕЕ № 015852, підписаний трьома представниками позивача та представником споживача ОСОБА_7, зауваження до складеного акта відсутні.

При виявленні дій споживача, які призвели до зміни показів приладів обліку, в тому числі пошкодження цокольної частини лічильника, застосовується Методика визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ.

Також позивач зазначив, що 02 грудня 2015 року комісією був розглянутий акт порушення ПКЕЕ від 23 листопада 2015 року № 015852, на яке споживач не з'явився, також для встановлення факту даного порушення лічильник було направлено на експертизу, у зв'язку з цим засідання з розгляду акта було перенесено на 13 квітня 2016 року, про що споживача було повідомлено.

13 квітня 2016 року комісією був розглянутий акт порушення ПКЕЕ від 23 листопада 2015 року № 015852 за участю представника споживача ОСОБА_8 (згідно з довіреністю від 14 березня 2016 року), на комісії було розглянуто висновок експертизи КНДІСЕ від 06 січня 2016 року № 2331/2332/15-21, відповідно до якої було встановлено, що у місці сполучення цоколя та прозорого кожуху наявне непередбачене заводом-виробником поєднання частин корпусу лічильника; залишки речовини подібної до клею свідчать про стороннє втручання в корпус лічильника.

За результати розгляду акта та згідно з пунктом 2.5 Методики був визначений обсяг недорахованої електричної електричної енергії в сумі 179 461 грн 81 коп. та виписано відповідачу додаткові розрахункові документи для сплати.

Відповідач відшкодовувати кошти відмовляється, тому представник позивача звернувся до суду з вказаним позовом.

Рішенням Коростишівського районного суду Житомирської області від 21 листопада 2016 року відмовлено у задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» до ОСОБА_6 про стягнення коштів.

Рішенням Апеляційного суду Житомирської області від 10 січня 2017 року рішення Коростишівського районного суду Житомирської області від 21 листопада 2016 року скасовано, ухвалено нове рішення.

Стягнуто з ОСОБА_6 на користьПублічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія «Житомиробленерго» кошти за електричну енергію в сумі 179 461 грн 81 коп. та 5 653 грн 05 коп. судових витрат.

У касаційній скарзі ОСОБА_6 просить скасувати рішення апеляційного суду та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, дійшла висновку, що касаційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не доведено факту порушення ПКЕЕ споживачем ОСОБА_6

Скасовуючи рішення районного суду та ухвалюючи нове рішення про задоволення позову, апеляційний суд виходив з того, що 13 квітня 2016 року комісією з розгляду актів порушення ПКЕЕ або ПКЕЕН, акт ПКЕЕ від 23 листопада 2015 року № 015852 визнано правомірним та споживачу ОСОБА_6 надано розрахунок обсягу та вартості необлікованої електроенергії на загальну суму 179 461,81 грн, який мав бути оплачений до 16 травня 2016 року. Даний протокол відповідачем не оскаржений у визначеному законом порядку та є чинним, а тому останній зобов'язаний оплатити наданий йому рахунок не облікованої електроенергії згідно з актом.

Проте з таким висновком суду апеляційної інстанції у повній мірі погодитися не можна.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності - на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

Рішення апеляційного суду не відповідає цим вимогам.

Як установлено судами попередніх інстанцій, 03 жовтня 2013 року був опломбований електролічильник типу НІК 2303АРП1 № 0053583, який встановлений у цеху з обробки граніту, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1, та належить відповідачу. Акт про пломбування № 230 підписаний власником ОСОБА_6

Згідно з договором про постачання електричної енергії № 1021, укладеним 02 жовтня 2013 року між Коростишівським районом електричних мереж, який діє на підставі положення і є виробничим структурним підрозділом ПАТ «ЕК «Житомиробленерго» в особі керівника ОСОБА_6 (позивач) та ОСОБА_6 (відповідач), що є споживачем електричної енергії, останній зобов'язаний щомісячно сплачувати її вартість, а також вносити всі інші платежі відповідно до договору.

Клас напруги споживача визначається рівнем напруги на межі балансової належності електромереж постачальника та споживача. При декількох вводах клас напруги споживача встановлюється в кожній точці обліку в залежності від рівня напруги на межі балансової належності електромереж.

Розділом 2 договору сторони визначили, що під час виконання його умов, а також при вирішенні всіх питань, що не обумовлені цим договором, сторони зобов'язуються керуватися чинним законодавством України, зокрема ПКЕЕ, затвердженими в установленому порядку, а також виконувати умови цього договору.

Відповідно до п. 4.2.6 договору споживач сплачує постачальнику вартість недоврахованої електроенергії, розраховану виходячи із приєднаної потужності струмоприймачів та кількості годин їх використання відповідно до Методики обчислення обсягу електроенергії, недорахованої унаслідок порушення споживачем - юридичною особою ПКЕЕ, затвердженої постановою Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері енергетики (НКРЕЕ) від 18 грудня 2008 року № 1384, за тарифами, що діяли протягом споживання електричної енергії з порушенням (далі - Методика), у разі таких дій споживача: самовільного внесення змін у схеми обліку електроенергії; пошкодження засобів обліку електроенергії, втручання в їх роботу, зняття пломб з засобів обліку; споживання електроенергії поза засобами обліку; інших умов, визначених Методикою.

Пунктом 10.1 даного договору, цей договір укладається на строк до 31 грудня поточного року, набирає чинності з дня його підписання та вважається щорічно продовженим, якщо за місяць до закінчення строку не буде заявлено однією із сторін про відмову від цього договору або його перегляду.

23 листопада 2015 року під час проведення перевірки приладу обліку у цеху з обробки граніту представниками позивача було виявлено порушення п. 6.40 ПКЕЕ, пошкодження розрахункового засобу обліку, а саме пошкодження цокольної частини лічильника, наявні сліди повторного склеювання.

За результатами перевірки представниками позивача був складений акт про порушення ПКЕЕ № 015852, підписаний трьома представниками позивача, та споживачем (представником споживача ОСОБА_7.) без зауважень.

У подальшому для встановлення факту даного порушення електролічильник типу НІК 2303 АРП1 заводський № 0053583 в опломбованому полієтиленовому пакеті було направлено на експертизу до Вінницького відділення Київського НДІСЕ.

13 квітня 2016 року комісією був розглянутий акт про порушення ПКЕЕ від 23 листопада 2015 року № 015852 за участю представника споживача ФОП ОСОБА_6 - ОСОБА_8 згідно з довіреністю від 14 березня 2016 року та висновок експертизи ВВ КНДІСЕ від 06 січня 2016 року № 2331/2332/15-21, відповідно до якої було встановлено: в місці сполучення цоколя та прозорого кожуху наявне непередбачене заводом-виробником поєднання частин корпусу лічильника. Залишки речовини, подібної до клею, свідчать про стороннє втручання в корпус лічильника. На окремих електронних компонентах є сліди характерні для нашаровування флюсу (каніфолі тощо), які ймовірно могли утворитися при заміні РКІ. В принципову електричну схему лічильника НІК 2303 АРП1 № 0053583 були внесені конструктивні зміни шляхом установки електронного компоненту «FZ», в межах знаходження якого спостерігається механічний розрив струмопровідної доріжки, що ймовірно могло мати призначення для паралельного ланцюга та (або) при несанкціонованому підключенні до визначених контактних площин електронної плити, що відповідно могло впливати на несанкціонований режим обліку спожитої електроенергії.

Також судами встановлено, що за результатами розгляду акта прийнято рішення засідання комісії з розгляду актів про порушення ПКЕЕ від 13 квітня 2016 року, яке оформлене протоколом № 95, згідно з яким акт від 23 листопада 2015 року № 015852 про порушення ПКЕЕ визнано правомірним, нарахування за актом слід виконати відповідно до пункту 2.5 Методики з дня здійснення останньої технічної перевірки (16 квітня 2014 року) до дати виявлення порушення (23 листопада 2016 року) за сумарною потужністю наявних у споживача на час складання акта про порушення ПКЕЕ струмоприймачів з врахуванням коефіцієнтів використання струмоприймачів; обсяг та вартість не облікованої електроенергії складає 110 505 кВт на суму 179 461,81 грн. Протокол підписано та одержано представником відповідача із зауваженнями.

Відповідно до вимог ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За змістом ст. ст. 10, 11 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, розглядає справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Так, правовідносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України «Про електроенергетику», Правилами та Методикою.

За положеннями статті 26 Закону України «Про електроенергетику»споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.

Відповідно до пункту 48 Правил споживач несе відповідальність згідно із законодавством за порушення ПКЕЕ; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку.

Згідно з пунктом 53 Правил у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем ПКЕЕ, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника. Споживач має право бути присутнім на засіданні комісії з розгляду актів.

Пунктами 4, 5 Порядку визначення розміру і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок викрадення електричної енергії, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 08 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕ, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до Методики.

Розрахунок завданих енергопостачальнику збитків здійснюється: за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за кількістю днів з дня останнього контрольного зняття представником енергопостачальника показів приладу обліку чи його технічної перевірки до дня усунення порушення (зокрема у разі виявлення представником енергопостачальника прихованої електропроводки, пристрою, що занижує покази приладу обліку, кількість днів обчислюється з дня останньої технічної перевірки і до дня усунення порушення, але не більше терміну позовної давності); за тарифами (цінами) для населення, що діяли у період, за який нараховується розмір збитків.

Відповідно до статей 526, 629 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог, відповідно до звичаїв ділового обороту або вимог, що звичайно ставляться.

Відповідальною за технічний стан засобів обліку відповідно до п. 3.2 ПКЕЕ є організація, на балансі якої вони перебувають, або оператор засобів комерційного обліку (електропередавальна організація або інша організація) на підставі відповідного договору.

Відповідальність за збереження і цілісність розрахункових засобів обліку електричної енергії та пломб (відбитків їх тавр) відповідно до акта про пломбування покладається на власника (користувача) електроустановки або організацію, на території (у приміщенні) якої вони встановлені (п. 3.3. ПКЕЕ).

Відповідно до розділу 10 ПКЕЕ споживач зобов'язаний: забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок; не допускати безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача (внутрішньобудинкових мереж); оперативно повідомляти щодо виявлення безоблікового користування електроенергією від технологічних електричних мереж споживача.

Пунктом 1.2 ПКЕЕ передбачено, що недоврахована електрична енергія - це обсяг електричної енергії, використаний споживачем або переданий транзитом, але не врахований розрахунковими засобами обліку або врахований неправильно.

Пунктом 6.42 ПКЕЕ передбачено, що на підставі акта порушень уповноваженими представниками постачальника електричної енергії (електропередавальної організації) під час засідань комісії з розгляду актів про порушення визначаються обсяг недоврахованої електричної енергії та сума завданих споживачем збитків.

За змістом норм пунктів 6.40 - 6.42 ПКЕЕ за своєю правовою природою акт про порушення ПКЕЕ є лише фіксацією факту порушення, яке було виявлено при проведенні перевірки дотримання споживачем ПКЕЕ. Підставою для перерахунку обсягу спожитої електроенергії та нарахування плати за недораховану електроенергію є факт порушення ПКЕЕ.

Загальними вимогами процесуального права, закріпленими у статтях 57-60, 131-132, 137, 177, 179, 185, 194, 212-215 ЦПК України, визначено обов'язковість встановлення судом під час вирішення спору обставин, що мають значення для справи, надання їм юридичної оцінки, а також оцінки всіх доказів, з яких суд виходив при вирішенні позовів.

Без виконання цих процесуальних дій ухвалити законне й обґрунтоване рішення в справі неможливо.

Таким чином, апеляційний суд вищевикладеного належним чином не врахував, належним чином не перевірив доводів відповідача щодо підтвердження факту порушення правил споживачем, складення акта без присутності власника, оскільки ОСОБА_7 на день складення акта не був представником ОСОБА_6, та здійснення демонтажу без оформлення відповідних документів та вилучення лічильника.

Крім того, апеляційний суд не надав належної оцінки усім доказам у їх сукупності, зокрема висновку за результатами проведення експертного трасологічного та електротехнічного дослідження від 06 січня 2016 року № 2331/1332/15-21, листа ТОВ «НІК-Електроніка» від 30 грудня 2015 року № 206/1 щодо особливостей конструкції лічильника, неправильно застосував положення пунктів 6.40 - 6.42 ПКЕЕ та дійшов передчасного висновку про задоволення позову без з'ясування усіх обставин справи.

За таких обставин ухвалене судом апеляційної інстанції судове рішення не можна вважати законним та обґрунтованим й воно підлягає скасуванню з підстав, передбачених ч. 2 ст. 338 ЦПК України, з направленням справи на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись ст. ст. 336, 338, 345 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу ОСОБА_6 задовольнити.

Рішення Апеляційного суду Житомирської області від 10 січня 2017 року скасувати, справу направити на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий О.М. Ситнік
Судді: Ю.Г. Іваненко А.О. Леванчук А.В. Маляренко О.В. Ступак