Справа № 211/5818/16-ц
Провадження № 2/211/635/17
Р і ш е н н я

і м е н е м У к р а ї н и

10 листопада 2017 року Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області в складі:

головуючого судді Ткаченко С. В.

при секретарі Польчик Л.В.

за відсутності сторін по справі

розглянувши в м. Кривому Розі цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова Компанія "ВЕКТОР ПЛЮС" до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, -

в с т а н о в и в :

14.12.2016 року позивач звернувся до суду з позовом до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту, позов уточнено 23.05.2017 року, позивач просив суд звільнити з під арешту нерухоме майно , а сам е квартиру під номером 3, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська область, м. Кривий Ріг, вул. Косіора ( нова назва Соборності)АДРЕСА_1.

В обґрунтування позову позивач зазначив, що 27 березня 2008 року ОСОБА_1 (відповідач, Позичальник) уклав з ВАТ «Сведбанк» кредитний договір № 0308/0308/88-068. В забезпечення належного виконання зобов'язання за кредитним договором укладений Іпотечний договір № 0308/0308/88-068- Z-1 від 27.03.2008 року. За умовами договору Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю у якості забезпечення виконання Іпотекодавцем зобов'язань за Договором кредиту № 0308/0308/88-068 від 27 березня 2008 року наступне нерухоме майно: квартира під номером 3, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд.86. Обтяження згідно вищевказаного іпотечного договору відступлено ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» та зареєстровано у Державному реєстрі іпотек. 20.11.2012 року ВАТ «Сведбанк» відступило Товариству з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», відповідно до Договору факторингу № 15 свої права вимоги за зобовязаннями Відповідача по кредитному договору. 03.10.2016 року Позивачу при зверненні до нотаріуса стало відомо, що на дане майно, у тому числі на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки за Іпотечним договором № 0308/0308/88-068- Z-1 від 27.03.2008 року, накладено арешт на підставі: постанова про накладення арешту на майно боржника ВП № 32120758 від 12.04.2012 року видана Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області. Виходячи з вище зазначеного, арешт, який був накладений на квартиру під номером 3, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд.86, застосовується з метою забезпечення виконання рішення суду, але на даний момент не дає можливості скористатися законним правом позивачу щодо задоволення свої вимог за рахунок предмета іпотеки, і тому позивач вимушений звернутися до суду для реалізації даного права.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, але надав письмову заяву в якій позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити, розгляд справи проводити без його участі в порядку ст. 158 ч.2 ЦПК України.

Представник відповідача у судове засідання не з'явився.

Третя особа у судове засідання не зявився.

Враховуючи викладене, суд вважає, що судове засідання можливо провести без участі сторін, на підставі наявних у справі доказів, без фіксування судового засідання технічними засобами, що буде відповідати вимогамст.197 ЦПК України.

Вивчивши наявні матеріали справи у їх сукупності, дослідивши письмові докази, надавши належну юридичну оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами по справі, суд приходить до висновку про задоволення заявленого позову виходячи з наступного.

Судом встановлено, що 27 березня 2008 року ОСОБА_1 (відповідач, Позичальник) уклав з ВАТ «Сведбанк» кредитний договір № 0308/0308/88-068. (а.с. 5-6).

В забезпечення належного виконання зобов'язання за кредитним договором укладений Іпотечний договір № 0308/0308/88-068- Z-1 від 27.03.2008 року. За умовами договору Іпотекодавець передає в іпотеку Іпотекодержателю у якості забезпечення виконання Іпотекодавцем зобов'язань за Договором кредиту № 0308/0308/88-068 від 27 березня 2008 року наступне нерухоме майно: квартира під номером 3, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Косіора, буд.86 (а.с. 7-8).

Обтяження згідно вищевказаного іпотечного договору відступлено ТОВ «Факторингова компанія «Вектор плюс» та зареєстровано у Державному реєстрі іпотек. 20.11.2012 року ВАТ «Сведбанк» відступило Товариству з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор плюс», відповідно до Договору факторингу № 15 свої права вимоги за зобовязаннями Відповідача по кредитному договору (а.с. 9-12, 15).

03.10.2016 року позивачу при зверненні до нотаріуса стало відомо, що на дане майно, у тому числі на нерухоме майно, яке є предметом іпотеки за Іпотечним договором № 0308/0308/88-068- Z-1 від 27.03.2008 року, накладено арешт на підставі: постанова про накладення арешту на майно боржника ВП № 32120758 від 12.04.2012 року видана Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області (а.с. 16-17).

Постановою державного виконавця про відкриття виконавчого провадження № 52695878 від 22.11.2016 року, відкрито виконавче провадження за виконавчим листом № 2-2861/11 виданого 12.12.2011 року про стягнення з ОСОБА_1 боргу в розмірі 228787, 72 грн., стягувачем є позивач по справі.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Стаття 3 ЦПК України вказує, що кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження» у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.

Згідно ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Статтею 60 Закону України «Про виконавче провадження» передбачено, що особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй. а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешті. У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.

Відповідно до роз'яснення п. 16 Пленуму Верховного суду України «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність органів і посадових осіб державної виконавчої служби та звернень учасників виконавчого провадження» №14 від 26.12.2003р. вимога інших осіб щодо належності їм, а не боржнику майна, на яке накладено арешт, вирішується шляхом пред'явлення ними позову до боржника та особи, в інтересах якої накладення арешт, про визнання права власності на майно і звільнення його з-під арешту.

Відповідно до ст. 57 ч. 2 Закону України «Про виконавче провадження» арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.

Згідно ст. 59 ч. ч. 4, 5 Закону України «Про виконавче провадження» підставами для зняття виконавцем арешту з усього майна (коштів) боржника або його частини є:

1) отримання виконавцем документального підтвердження, що рахунок боржника має спеціальний режим використання та/або звернення стягнення на такі кошти заборонено законом;

2) надходження на рахунок органу державної виконавчої служби, рахунок приватного виконавця суми коштів, стягнених з боржника (у тому числі від реалізації майна боржника), необхідної для задоволення вимог усіх стягувачів, стягнення виконавчого збору, витрат виконавчого провадження та штрафів, накладених на боржника;

3) отримання виконавцем документів, що підтверджують про повний розрахунок за придбане майно на електронних торгах;

4) наявність письмового висновку експерта, субєкта оціночної діяльності - субєкта господарювання щодо неможливості чи недоцільності реалізації арештованого майна боржника у звязку із значним ступенем його зношення, пошкодженням;

5) відсутність у строк до 10 робочих днів з дня отримання повідомлення виконавця, зазначеного у частині шостій статті 61 цього Закону, письмової заяви стягувача про його бажання залишити за собою нереалізоване майно;

6) отримання виконавцем судового рішення про скасування заходів забезпечення позову;

7) погашення заборгованості із сплати періодичних платежів, якщо виконання рішення може бути забезпечено в інший спосіб, ніж звернення стягнення на майно боржника;

8) отримання виконавцем документального підтвердження наявності на одному чи кількох рахунках боржника коштів, достатніх для виконання рішення про забезпечення позову.

У всіх інших випадках арешт може бути знятий за рішенням суду.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Згідно ст. 3 Закону України «Про іпотеку» іпотека виникає на підставі договору, закону або рішення суду. До іпотеки, яка виникає на підставі закону або рішення суду, застосовуються правила щодо іпотеки, яка виникає на підставі договору, якщо інше не встановлено законом.

У разі порушення боржником основного зобов'язання відповідно до іпотеки іпотекодержатель має право задовольнити забезпечені нею вимоги за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими особами, права чи вимоги яких, на передане в іпотеку нерухоме майно зареєстровані після державної реєстрації іпотеки. Якщо пріоритет окремого права чи вимоги на передане в іпотеку нерухоме майно виникає відповідно до закону, таке право чи вимога має пріоритет над вимогою іпотекодержателя лише у разі його/її виникнення та реєстрації до моменту державної реєстрації іпотеки.

Пріоритет права іпотекодержателя на задоволення забезпечених іпотекою вимог за рахунок предмета іпотеки відносно зареєстрованих у встановленому законом порядку прав чи вимог інших осіб на передане в іпотеку нерухоме майно виникає з моменту державної реєстрації іпотеки. Зареєстровані права та вимоги на нерухоме майно підлягають задоволенню згідно з їх пріоритетом - у черговості їх державної реєстрації.

Згідно ст. 33 Закону України «Про іпотеку» у разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобов'язання іпотекодержатель вправі задовольнити свої вимоги за основним зобов'язанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.

Згідно ч. 1 ст. 59 Закону України «Про виконавче провадження» особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.

У разі набрання законної сили судовим рішенням про зняття арешту з майна боржника арешт з такого майна знімається згідно з постановою виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини.

Постанова про накладення арешту на майно боржника ОСОБА_1 від 12.04.2012 року видана Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, якою накладено арешт на нерухоме майно, а саме квартиру АДРЕСА_2 (Соборності) в м. Кривому Розі Дніпропетровської області у виконавчому провадженні № 32120758, позбавляє можливості позивача задовольнити його законне право.

Керуючись ст. ст. 3, 10, 11, 16, 60, 88, 157, 197, 208, 209, 212-215, 218 Цивільного процесуального кодексу України, суд -

в и р і ш и в:

позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова Компанія "ВЕКТОР ПЛЮС" до Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області, третя особа ОСОБА_1 про звільнення майна з-під арешту задовольнити в повному обсязі.

Звільнити з-під арешту нерухоме майно, а саме: квартиру під номером 3, яка знаходиться за адресою: Дніпропетровська обл., м. Кривий Ріг, вул. Косіора (Соборності), буд.86, яка перебуває під арештом на підставі: постанови про накладення арешту на майно боржника ВП № 32120758 від 12.04.2012 року, виданої Довгинцівським відділом державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області.

Стягнути з Довгинцівського відділу державної виконавчої служби м. Кривого Рогу Головного територіального управління юстиції у Дніпропетровській області на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Факторингова Компанія "ВЕКТОР ПЛЮС" судовий збір в розмірі 1 378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) грн. 00 коп.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Довгинцівський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області шляхом подачі в десятиденний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Суддя: ОСОБА_2