АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий в 1 інстанції - Піхур О.В.
№22-ц/796/8225/2017 Доповідач - Українець Л.Д.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12 липня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі:

головуючого Українець Л.Д.

суддів Оніщука М.І.,

Шебуєвої В.А.,

за участю секретаря Майданець К.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2017 року в справі за позовною заявою ОСОБА_2 до Першої Київської державної нотаріальної контори про визнання відмови неправомірною, скасування постанови та зобов'язання вчинити дії,-

В С Т А Н О В И Л А

У травні 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Першої Київської державної нотаріальної контори про визнання відмови неправомірною, скасування постанови та зобов'язання вчинити дії.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 до Першої Київської державної нотаріальної контори про визнання відмови неправомірною, скасування постанови та зобов'язання вчинити дії визнано неподаною та повернуто позивачу.

Не погоджуючись з ухвалою, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу суду скасувати, а справу направити для вирішення її по суті.

Зазначає, що ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 травня 2017 року її позовну заяву було залишено без руху, оскільки їй необхідно було додатково сплатити судовий збір за другу немайнову вимогу.

На виконання вимог ухвали суду нею надано квитанцію про сплату судового збору за другу вимогу немайнового характеру у розмірі 640 грн.

Не зважаючи на це, в ухвалі суду від 13 червня 2017 року вказано, що позивач має сплатити і за третю позовну вимогу, хоча раніше такої вимоги ухвала про залишення позовної заяви без руху не містила.

Заслухавши доповідь судді, пояснення ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що скарга підлягає частковому задоволенню.

Визнаючи позовну заяву неподаною та повертаючи її позивачеві, суд виходив з того, що позивачем у встановлений ухвалою суду строк не в повному обсязі усунуто недоліки, а саме, не сплачено судовий збір за третю позовну вимогу.

Проте, висновок суду про визнання позовної заяви неподаною та її повернення є передчасним з огляду на таке.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до Першої Київської державної нотаріальної контори про визнання відмови неправомірною, скасування постанови та зобов'язання вчинити дії, в якій просила: визнати неправомірною відмову у вчиненні нотаріальної дії щодо видачі свідоцтва про право на спадщину; скасувати постанову Першої Київської державної нотаріальної контори від 10 березня 2017 року про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3; зобов'язати Першу Київську державну нотаріальну контору видати ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за законом на 1/2 частку квартири АДРЕСА_1 після померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 року чоловіка ОСОБА_3. (а.с. 1)

За приписами ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 26 травня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 залишено без руху. В ухвалі зазначено, що позивачем сплачено судовий збір у розмірі 640 грн тільки за одну вимогу немайнового характеру, однак за кожну вимогу немайнового характеру судовий збір не сплачено, документ, що підтверджує сплату судового збору, не надано, а тому позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру та надати суду оригінал документу, що підтверджує сплату судового збору. (а.с. 5)

На виконання вимог ухвали суду від 26.05.2017 року ОСОБА_2 надано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 640 грн.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 визнано неподаною та повернуто позивачу, оскільки позивачем сплачено судовий збір лише за дві вимоги немайнового характеру, за третю позовну вимогу судовий збір не сплачено. (а.с. 9)

Згідно п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК. Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір чи не оплачено витрати на інформаційно-технічне забезпечення розгляду справи, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху, в тому числі й розмір несплачених судових витрат, і надає строк для усунення недоліків, тривалість якого визначається в кожному конкретному випадку з урахуванням характеру недоліків, реальної можливості отримання копії ухвали, яка повинна бути надіслана заявнику негайно, та їх виправлення.

У п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року роз'яснено, що судовий збір сплачується до територіальних органів Державної казначейської служби України; платники судового збору у платіжних документах на перерахування судового збору повинні в рядку "одержувач" зазначити найменування територіального органу Державної казначейської служби України за місцем знаходження суду, який розглядає справу. Якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Отже, у випадку несплати судового збору або сплати судового збору не в повному розмірі в ухвалі суду має бути зазначений порядок сплати та розмір судового збору.

Проте, в ухвалі суду про залишення позовної заяви без руху зазначено лише про необхідність сплати судового збору за кожну вимогу немайнового характеру, інформації щодо порядку сплати та чітко визначеного розміру судового збору ухвала не містить.

ОСОБА_2 на власний розсуд визначила кількість позовних вимог немайнового характеру, заявлених до суду, та доплатила судовий збір за другу вимогу немайнового характеру в розмірі 640 грн.

У суді апеляційної інстанція ОСОБА_2 пояснила, що вона не ухилялась від сплати судового збору, проте не знала розміру доплати і сплатила ще 640 грн. судового збору, оскільки ухвалою не була визначена сума судового збору, яку їй необхідно доплатити.

Отже, суд першої інстанції дійшов передчасного висновку про наявність підстав для визнання позовної заяви неподаною та повернення її апелянту.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 312 ЦПК України, розглянувши скаргу на ухвалу суду першої інстанції, апеляційний суд скасовує ухвалу і передає питання на новий розгляд до суду першої інстанції, якщо останній порушив порядок, встановлений для його вирішення.

За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду підлягає скасуванню з передачею питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 305, 307, 312-315 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 13 червня 2017 року скасувати, передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий Л.Д.Українець

Судді М.І.Оніщук

В.А.Шебуєва