_____________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/9637/17
УХВАЛА

про залишення позову без руху та усунення недоліків

07.11.2017 року суддя Київського районного суду м. Одеси Куриленко О.М., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 патрульної поліції України Національної поліції України, Інспектора 2-ї роти 4-го батальйону Управління патрульної поліції міста ОСОБА_2 патрульної поліції Національної поліції України сержанта поліції ОСОБА_3 про відшкодування матеріальних збитків,

ВСТАНОВИВ :

06.11.2017 року позивач звернувся до суду з позовом та просить ухвалити рішення, яким: стягнути з ОСОБА_2 патрульної поліції України Національної поліції України завдані йому матеріальні збитки у вигляді втраченої вигоди на суму 4 680 000 гривень, завдані йому внаслідок винесення щодо нього незаконної постанови про притягнення до адміністративної відповідальності сержантом поліції ОСОБА_3 Всі судові витрати по справі покласти на відповідачів.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Куриленко О.М.

Відповідно до ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за реєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування. Позови до юридичних осіб предявляються в суд за їх місцезнаходженням.

Однак? суддя, дослідивши матеріали справи вважає, що позовну заяву слід залишити без руху, так як вона не відповідає вимог ст.ст. 119 ЦПК України, а саме в повному обсязі не сплачений судовий збір.

Одночасно з подачею позову позивач звернувся з клопотанням, в якому просить відстрочити оплату судового збору, посилаючись на те, що він проходить лікування таму не в змозі сплатити судовий збір.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Також згідно ст. 8 Закону України Про судовий збір враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Зі змісту даних норм закону слідує, що підставою для відстрочення від сплати судового збору справи може бути майновий стан сторони.

Однак, посилання позивача на неспроможність сплати судового збору нічим підтверджені не були, а доводи того, що він проходить лікування не можуть бути підставою для звільнення від сплати судового збору.

За ст. 57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Згідно ст. ст. 58-59 ЦПК України докази по справі повинні бути належними та допустимими, та не ґрунтуватися на припущеннях.

З урахуванням вище викладеного, суддя дійшов до висновку, що в задоволенні заяви про звільнення від сплати судового збору слід відмовити, через безпідставність.

Відповідно до ч.1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір» передбачені розміри ставок судового збору, так за подання до суду позовної заяви майнового характеру передбачена сплата судового збору у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи те, що ціна позову становить 4 680 000 гривень позивач повинен сплатити 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 8000 гривень.

Судовий збір треба перераховувати на розрахунковий рахунок:

Отримувач коштівУК у м. Одесі (Київський р-н)
Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38016923
Банк отримувачаУК у м. Одесі
Код банку отримувача (МФО)828011
Рахунок отримувача0005
Код класифікації доходів бюджету22030101

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави заяви залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п`яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст.119,121 ЦПК України суд,

УХВАЛИВ:

У задоволенні заяви позивача ОСОБА_1 про відстрочення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 патрульної поліції України Національної поліції України, Інспектора 2-ї роти 4-го батальйону Управління патрульної поліції міста ОСОБА_2 патрульної поліції Національної поліції України сержанта поліції ОСОБА_3, про відшкодування матеріальних збитків - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків до 17.11.2017 року, однак, не пізніше трьох днів з дня отримання копії даної ухвали.

Попередити, що у разі невиконання вимог суду у вказаний строк, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги протягом п`яти днів з дня отримання її копії через Київський районний суд м. Одеси.

Суддя Куриленко О. М.