overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження 2/127/4403/17
У Х В А Л А

06 липня 2017 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Вохмінова О.С., отримавши матеріали позовної заяви ОСОБА_1, яка також діє в інтересах ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання майна обєктом права спільної сумісної власності, , визнання права власності,

в с т а н о в и в:

04.07.2017 року до суду звернулась ОСОБА_1, діюча також в інтересах ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 з позовом до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання майна обєктом права спільної сумісної власності, , визнання права власності, який не відповідає ст. 119, 120 ЦПК України.

Позивачем надані квитанції про сплачу нею судового збору: від 13.03.2017 року 320 грн., від 31.05.2017 року (дублікат) - 2049,47 грн.

Позивач зазначила загальну ціну позову 204 945,61 грн., яку визначила відповідно до вартості автомобіля станом на 2004 рік, вартості нерухомості станом на 2011 рік.

Однак, відповідно до вимог п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається: у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності - дійсною вартістю нерухомого майна.

Відповідно до розяснень, що містить п. 16 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судоми законодавства про судові витрати в цивільних справах» від 17.10.2014 року № 10 розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятоюстатті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду.

За таких обставин позивачу слід визначити дійсну вартість нерухомого майна, на яке вона просить визнати право власності та надати докази його вартості.

З врахуванням ційсної вартості нерухомого майна позивачу слід визначити ціну позову і сплатити судовий збір відповідно до ставок , визнаечних Законом УКраїни "Про судовий збір".

За таких обставин позов слід залишити без руху, а позивачу надати строк для усунення вищезазначених недоліків.

Керуючись ст. ст. 119 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

позовну заяву ОСОБА_1, яка також діє в інтересах ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 до ОСОБА_3 про встановлення факту проживання однією сімєю, визнання майна обєктом права спільної сумісної власності, визнання права власності залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вимоги суду в установлений строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
Справа № 750/6356/17
Провадження № 2/750/1773/17
У Х В А Л А

07 липня 2017 року м. Чернігів

Суддя Деснянського районного суду м. Чернігова Рахманкулова І.П., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків,

в с т а н о в и л а :

06 липня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до Деснянського районного суду м. Чернігова з позовною заявою до ОСОБА_2 про відшкодування збитків.

Дана позовна заява має бути залишена без руху, оскільки не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

Частиною 5 статті 119 ЦПК України передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем у позовній заяві вказано ціну позову 441198 грн., проте до позовної заяви не додано документу про сплату судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно п/п. 1 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем справляється судовий збір, ставка якого встановлюється у розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8000 грн.).

Таким чином, позивачу необхідно сплатити судовий збір у сумі 4411 грн. 98 коп. (р/р № 0003, банк - УК у м. Чернігові/Деснянс.р-н/22030101, МФО 853592, ) та надати суду документ, що підтверджує його сплату чи зазначити докази (підстави) про звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,

у х в а л и л а :

позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування збитків - залишити без руху.

Запропонувати позивачу в 3 денний строк з дня отримання копії ухвали усунути вказані в ній недоліки, а саме: сплатити судовий збір у сумі 4411 грн. 98 коп. та надати суду документ, що підтверджує його сплату чи зазначити докази (підстави) про звільнення від сплати судового збору.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання вимог даної ухвали у вказаний строк, позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута.

У разі подання уточненої позовної заяви чи додаткових документів у звязку із виконанням ухвали судді, надати їх у кількості відповідно до вимог ст. 120 ЦПК України.

Ухвала в частині визначення розміру судових витрат може бути оскаржена до Апеляційного суду Чернігівської області.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя :
н/п 2-п/490/108/2017 Справа № 490/6906/16-ц
Центральний районний суд м. Миколаєва
__________________________________________________________
У Х В А Л А

24 жовтня 2017 року м.Миколаїв

Центральний районний суд м. Миколаєва у складі:

Головуючого-судді Гуденко О.А.

при секретарі - Кваші С.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12 січня 2017 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду з заявою про перегляд заочного рішення від 12 січня 2017 року по справі за позовом ПАТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

Сторони у судове засідання не зявилися, про дату, час та місце слухання справи повідомлялися судом належним чином, про причини неявки суду не повідомили.

Ухвалою суду справу розглянуто у відсутність позивача, оскільки відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України, неявка осіб належним чином повідомлених про час та місце засідання не перешкоджає розгляду заяви.

Вивчивши доводи позову, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні факти та відповідні ним правовідносини.

Як вбачається із матеріалів справи, 12 січня 2017 року Центральним районним судом м.Миколаєва ухвалено заочне рішення, стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» заборгованість за договором в сумі 10947 грн. 50 коп., з якої: заборгованоість з суми кредиту 9950,00 грн., штраф (фіксована частина) 500,00 грн., відсоткова складова штрафу 497,50 грн. Стягнуто з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» судовий збір у розмірі 1378 грн. 00 коп.

Як зазначає заявник в своїй заяві, він був сповіщений про дату та час слухання справи.

Відповідно до ч.1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

В судові засідання 26.10.2016 року, 24.11.2016 року та 12.01.2017 року, ОСОБА_1 не зявився, про час та дату розгляду справи повідомлявся судом завчасно належним чином.

Таким чином, відповідно до положень ч. 4, 5 ст.74, ст.76 ЦПК України, відповідач був повідомлений про час та місце судового засідання належним чином.

Із урахуванням вищевикладеного, суд дійшов висновку, що вимоги заяви не обґрунтовані та задоволенню не підлягають.

Керуючись ст.ст. 231, 232 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення від 12 січня 2017 року по справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в загальному порядку.

СУДДЯ ГУДЕНКО О.А.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 500/5248/17
Провадження № 2-н/500/242/17
01 листопада 2017 року
Відповідно до ст. 526, 527, 530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Одностороння відмова від виконання зобов'язання або зміна його умов не допускається та не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов'язання.
Згідно ст. 625 ЦК України боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу.
Керуючись ст. ст. 95-106, 103 ЦПК України, ст. ст. 526, 527, 530, 625 ЦК України, -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Копію судового наказу надіслати боржникові разом з копією заяви про видачу судового наказу та доданими до неї документами.
Роз'яснити боржнику, що він має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування.
Суддя: О.Я.Присакар
Згідно до ст. 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ виданий стягувачу "_____"__________________ 201__ року
Судовий наказ набрав чинності "_____"__________________ 201__ року
Термін пред'явлення наказу до виконання - три роки з наступного дня після набрання наказу чинності до "_____"______________201__ року.
Суддя:
Справа № 350/722/17
Номер провадження 2/350/479/2017
У Х В А Л А

10 липня 2017 року смт. Рожнятів

Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області

у складі : головуючої судді Калиній Г.В.

секретаря судового засідання Юречко Т.Б.

позивачки ОСОБА_1 та її представників ОСОБА_2 та адвоката ОСОБА_3

заявника ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_5, ОСОБА_6 про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В:

У своїй позовній заяві позивачка просить постановити рішення, яким визнати за нею право власності на господарські споруди, які знаходяться по вул. Івана Франка, 2 у смт. Рожнятів, Рожнятівського району, Івано-Франківської області.

До початку судового засідання до суду поступила заява ОСОБА_4 про залучення його до участі у розгляді справи як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору.

Клопотання мотивоване тим, що позивачка ОСОБА_1 заявила позовну вимогу про визнання за нею права власності на неіснуючі на даний час господарські споруди, які раніше знаходилися на належній йому на праві приватної власності земельній ділянці і за яку ОСОБА_1 у січні 1997 року отримала від попереднього власника - свого батька ОСОБА_7 сплачені ним кошти в сумі, еквівалентній 500 доларів США, про що також відомо відповідачу ОСОБА_6

На даний час земельна ділянка, на якій знаходилися спірні споруди перебуває у його власності, а тому рішення у справі може стосуватися його законних прав та інтересів.

Вислухавши думки інших учасників процесу з приводу поданої заяви, суд приходить до висновку, що заява підлягає до задоволення з таких підстав.

Відповідно до ст. 35 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін, або можуть бути залучені до участі в справі за клопотанням сторін, інших осіб, які беруть участь у справі. Якщо суд при прийнятті позовної заяви, здійсненні провадження у справі до судового розгляду або під час судового розгляду справи встановить, що судове рішення може вплинути на права і обов'язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору.

Відповідно до направленої суду копії інвентарної справи на спірне домоволодіння, ОСОБА_4 є власником земельної ділянки на якій знаходяться спірні об»єкти нерухомості.

За таких обставин судове рішення може вплинути на його права і обов'язки.

Керуючись ст. 35 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Залучити до участі у розгляді справи в як третю особу, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору, ОСОБА_4, про що повідомити інших учасників процесу, які не з»явилися у судове засідання, направивши їм копію даної ухвали.

У зв»язку із залученням до участі у розгляді справи третьої особи, розгляд справи відкласти на 9 годину 19 вересня 2017 року, виклик учасників процесу поновити.

Суддя Г.В. Калиній
Справа № 496/3071/17
Провадження № 2/496/1711/17
02 листопада 2017 року Біляївський районний суд Одеської області
в складі: головуючого судді Дранікова С.М.
при секретарі Камочкіній А.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду міста Біляївка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, суд-
Позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача, в якому просить суд розірвати з ним шлюб.
Позивачка до судового засідання не зявилася, але на адресу суду надіслала заяву в якій наполягала на розірванні шлюбу та просила, справу слухати у її відсутність.
Відповідач до судового засідання не зявився, хоча був повідомлений належним чином про день та час розгляду справи, повідомлення про причини неявки від нього не надходило, а тому суд вважає можливим ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, відповідно до статті 224 ЦПК України.
Вивчивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено у судовому засіданні, шлюб між сторонами був зареєстрований 14.12.1991 року відділом цивільного стану, м. Єдинець, республіки Молдова, відповідно до свідоцтва про одруження серії CS-V 0995353, актовий запис №188.
Від вказаного шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Причиною до розпаду сім'ї послужило те, що сторони переконалися, що в них різні характери та погляди на сімейне життя, у звязку з чим постійно виникали сварки. Спільного господарства не ведуть. Майнового спору у сторін немає.
На примирення позивачка не згодна.
Відповідно до ст. 112 Сімейного Кодексу України, шлюб підлягає розірванню, якщо буде встановлено, що подальше сумісне мешкання подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них.
Таким чином, суд вважає позовні вимоги позивачки такими, що підлягають задоволенню у повному обсязі. Шлюб розпався остаточно, існує лише формально.
Керуючись ст.ст. 10,60,209,212-215,218 ЦПК України ст.ст. 110,112 СК України, суд-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 14.12.1991 року відділом цивільного стану, м. Єдинець, республіки Молдова, актовий запис №188 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 сплачений судовий збір у розмірі 640 гривень.
Вважати шлюб між ними розірваним в день набрання зазначеним рішенням законної сили.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання відповідачем його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Одеського апеляційного суду протягом десяти днів з дня його проголошення або з дня отримання його копії.
Суддя Біляївського райсуду
Одеської області: ОСОБА_3
Справа № 496/1665/17
Провадження № 2/496/1207/17
У Х В А Л А

02 листопада 2017 року м. Біляївка

Біляївський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Горяєва І.М.,

за участю секретаря - Полубок Н.А.,

представника позивачки ОСОБА_1,

представника відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Біляївка матеріали справи за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з вказаним вище позовом.

В судовому засіданні від представника позивачки надійшло клопотання про призначення судової автотоварознавчої експертизи (а.с.57).

Представник відповідача у судовому засіданні не заперечувала проти клопотання щодо призначення судової автотоварознавчої експертизи.

Заслухавши думку сторін, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази, суд вважає необхідним призначити по справі судову автотоварознавчу експертизу.

Відповідно до ч.1 ст.143 ЦПК України, для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Згідно з п.5 ч.1 ст.202 ЦПК України, суд може за заявою особи, яка бере участь у справі, а також з власної ініціативи зупинити провадження у справі у випадку призначення судом експертизи.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.ст. 143, 144, 202 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

Призначити по цивільної справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4 про поділ спільного майна подружжя судову автотоварознавчу експертизу, на розгляд якої поставити наступні питання:

- яка ринкова вартість автомобіля марки «TOYOTA CARINA», 1992 року випуску, номер шасі JT153АТК000023735, реєстраційний номер НОМЕР_1?

- яка ринкова вартість пасажирського автобусу марки «БАЗ», модель А079.25, реєстраційний номер НОМЕР_2, 2007 року випуску, номер шасі Y7FА644?

Експертизу проводити на підставі документів, які є в матеріалах цивільної справи без обстеження транспортних засобів, у звязку з тим, що відповідачем було відчужено вказані автомобілі іншим особам.

Виконання судової автотоварознавчої експертизи доручити судовому експерту Одеської філії ТОВ «Судова незалежна експертиза України» ОСОБА_5 за адресою: 65020, м. Одеса, вул. Базарна,71, корп. 3, оф.3, попередивши експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов'язків.

Оплату судової автотоварознавчої експертизи покласти на ОСОБА_3 розяснивши їй положення ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

Провадження по цивільної справі зупинити на час проведення експертизи.

Ухвала в частині зупинення провадження може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції протягом пяти днів з дня її проголошення.

Суддя Біляївського районного суду

Одеської області ОСОБА_6
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 500/5224/17
Провадження № 2-н/500/225/17
01 листопада 2017 року місто Ізмаїл
Відповідно до ст.526,527,530 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином і в установлений строк відповідно до умов договору та вимог закону. Одностороння відмова від виконання зобов'язання або зміна його умов не допускається та не звільняє винну сторону від відповідальності за порушення зобов'язання.
Згідно ч.1 ст.625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання.
Керуючись ст.ст.95-106, 103 ЦПК України, ст.ст.526, 527, 530, 625 ЦК України, -
Копію наказу та копію заяви про видачу судового наказу з доданими до неї документами надіслати боржнику.
Судовий наказ може бути скасовано за заявою боржника, протягом 10-ти днів з дня отримання ним копії судового наказу.
Строк пред'явлення до виконання 3(три) роки.
Суддя Л.І.Грубіян
Згідно до ст.105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя: Л.І. Грубіян
Судовий наказ виданий стягувачу "____"__________________ 201__ року.
Судовий наказ набрав чинності "_____"_______________201__року.
Термін пред'явлення наказу до виконання - три роки з наступного дня після набрання наказу чинності до "_____"______________201__ року.