У Х В А Л А

Іменем України

10 липня 2017 року м. Ужгород

Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Закарпатської області в складі:

головуючого судді Куштана Б.П., суддів: Джуги С.Д. і ОСОБА_1, при секретарі: Волощук В.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 29 травня 2017 року за позовом ОСОБА_3 до публічного акціонерного товариства «ВіЕс Банк», ОСОБА_2 та приватного нотаріуса Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_4, треті особи - Ужгородський міський відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Закарпатській області та ОСОБА_5, про визнання недійсним договору купівлі-продажу з моменту його укладення і скасування державної реєстрації права власності, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Ужгородського міськрайонного суду від 29 травня 2017 р. заяву ОСОБА_3 про забезпечення позову задоволено: вжито заходи забезпечення позову шляхом накладення арешту на нерухоме майно: аптеку загальною площею 141,3 кв. м за адресою: м. Ужгород, вул. Гагаріна, 176-а, та заборонено здійснювати будь-які дії щодо вказаного нерухомого майна до вирішення справи по суті.

ОСОБА_2 просить скасувати цю ухвалу та постановити нову, якою заяву позивача про забезпечення позову залишити без задоволення. Доводить про порушення норм процесуального права. Указує, що ОСОБА_3 не зазначила обєктивні докази на підтвердження своїх вимог і не вказала, яким чином невжиття заходів забезпечення позову може вплинути на майбутнє виконання рішення. Зазначає, що позивачем не доведено, що будь-які особи, які є сторонами по справі, мають намір відчужити спірне майно. Указує, що особа яка вважає, що її майно незаконно перебуває у третіх осіб, не позбавлена права на звернення до суду з позовом про захист субєктивного права та витребування майна із чужого незаконного володіння.

У письмових запереченнях ОСОБА_3 просить відхилити апеляційну скаргу, а ухвалу залишити без змін.

Суд першої інстанції дійшов висновку, що з огляду на предмет позову є достатні підстави для задоволення заяви про забезпечення позову.

Апеляційна скарга підлягає відхиленню, а ухвала залишенню без змін, із таких мотивів.

Як видно з виокремлених матеріалів справи, ОСОБА_3 звернулася у суд із позовом у грудні 2016 р. Просила визнати недійсним із моменту вчинення договір купівлі-продажу предмету іпотеки іпотекодержателем від свого імені (у порядку ст. 38 Закону України «Про іпотеку») від 26 жовтня 2016 р., укладеного між ПАТ «ВіЕсБанк» і ОСОБА_2 та посвідченого приватним нотаріусом Ужгородського міського нотаріального округу ОСОБА_4 Скасувати державну реєстрацію права власності на нерухоме майно: аптеку загальною площею 141,3 кв. м за адресою: м. Ужгород, вул. Гагаріна, 176-а, вчинену на підставі договору купівлі-продажу від 26.10.2016 р. і зареєстровану за ОСОБА_2 (а.с.2-8).

Одночасно з позовною заявою ОСОБА_3 подала заяву про забезпечення позову (а.с.10-11). Просила забезпечити позов шляхом накладення арешту на нерухоме майно - аптеку загальною площею 141,3 кв. м, яка розташована за адресою: м. Ужгород, вул. Гагаріна, 176-а, та заборонити здійснювати будь-які дії щодо вказаного нерухомого майна.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити передбачені цим Кодексом заходи забезпечення позову. У заяві про забезпечення позову повинно бути зазначено: причини, у зв'язку з якими потрібно забезпечити позов; вид забезпечення позову, який належить застосувати, з обґрунтуванням його необхідності; інші відомості, потрібні для забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Згідно з вимогами п.1 ч.1 ст. 152 ЦПК позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Забезпечення позову - це вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача проти несумлінних дій відповідача (який може сховати майно, продати, знищити або знецінити його), що гарантує реальне виконання позитивно прийнятого рішення.

Підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України у п.4 постанови від 22.12.2006 року № 9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову», розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Як видно з матеріалів позовної заяви, ОСОБА_3 звернулася у суд із позовом у звязку з порушення своїх прав. Спірний обєкт нерухомого майна вона передала в іпотеку ВАТ «Електрон Банк» як забезпечення виконання зобовязань за кредитним договором. Нотаріусом було накладено заборону на відчуження спірного нерухомого майна в Єдиному реєстрі заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Рішенням Ужгородського міськрайонного суду від 21 травня 2012 р. із ОСОБА_3 було стягнуто заборгованість по кредитному договору, укладеному з ВАТ «Електрон Банк». Про це позивач дізналася у ході вчинення виконавчих дій. Зокрема, 19.11.2014 р. державним виконавцем складено акт опису й арешту майна. У ньому було вказано про заборону відчуження у будь-який спосіб спірного нерухомого майна та прийнято це майно на зберігання представником Банку (ОСОБА_6В.).

У межах виконавчого провадження було здійснено оцінку спірного майна (аптеки) та передано його на реалізацію шляхом проведення електронних торгів. Торги, які були призначені на 07.09.-09.09.2016 р. і 26.10.-28.10.2016 р., не відбулися.

Однак, 26 жовтня 2016 р. Банк уклав із ОСОБА_2 договір купівлі-продажу предмета іпотеки.

Отже, позивач вважає, що такий договір є незаконним і підлягає скасуванню.

Тобто, ОСОБА_3 оскаржує договір купівлі-продажу предмета іпотеки, який на її думку був укладений із порушенням Закону України «Про іпотеку» та Закону України «Про виконавче провадження».

Умовою застосування заходів забезпечення позову є достатньо обґрунтоване припущення, що майно може зникнути, зменшитись, погіршитись або може бути відчуженим.

За таких обставин існує реальна загроза подальшого відчуження майна, а у контексті оскарження позивачем договору купівлі-продажу, на підставі якого ОСОБА_2 набув права власності на спірне майно, це може утруднити в майбутньому виконання рішення, якщо таке буде ухвалено на користь ОСОБА_3

Процесуальним законом закріплено, що підставою забезпечення позову є обґрунтоване припущення заявника, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Виходячи зі змісту позовних вимог і в контексті спірних правовідносин колегія суддів дійшла висновку, що обраний позивачем захід забезпечення позову є співмірними із заявленим позовними вимогами, обґрунтованим і зможе реально забезпечити виконання рішення, якщо таке буде ухвалено на користь позивача.

У контексті наведеного колегія суддів вважає, що суд першої інстанції дійшов правильного висновку та постановив законну ухвалу.

Доводи апеляційної скарги не спростовують висновку суду першої інстанції і не дають підстав для скасування постановленої ним ухвали як необґрунтовані, суперечні обставинам справи та нормам процесуального права.

Керуючись ст.ст. 307 ч.2 п.1, 312 ч.1 п.1, 313, 314 ч.1 п.4, 315, 317, 319 ЦПК України, -

УХВАЛИЛА:

1. Апеляційну скаргу ОСОБА_2 відхилити. 2.Ухвалу Ужгородського міськрайонного суду від 29 травня 2017 року залишити без змін. 3.Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення й оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Судді: