АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ПОЛТАВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 553/4365/16-ц Номер провадження 22-ц/786/2733/17Головуючий у 1-й інстанції Чистик І. О. Доповідач ап. інст. Пікуль В. П.
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 жовтня 2017 року м. Полтава

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Полтавської області в складі:

головуючого Пікуля В.П.,

суддів : Бутенко С.Б., Прядкіної О.В.,

при секретарі Зеленській О.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний дім» на рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 29 вересня 2017 року

по справі за позовом ОСОБА_2 до товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний дім», ОСОБА_3, третя особа: об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Злагода 2016», ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, а також за

позовом третьої особи з самостійними вимогами на предмет позову ОСОБА_4 до товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний дім», ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної шкоди,-

В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2016 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом до товариства з обмеженою відповідальністю (далі - ТОВ) «Сучасний дім», третя особа: об'єднання співвласників багатоквартирного будинку (далі - ОСББ) «Злагода 2016», ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди.

В обґрунтування позву зазначено, що матір позивача ОСОБА_4набула право власності на квартиру АДРЕСА_1 на підставі свідоцтва про право власності від 04 грудня 2015 року. 07 листопада 2015 року ОСОБА_4видала ОСОБА_2довіреність, якою уповноважила здійснювати нагляд та користування вказаною квартирою. 20 вересня 2016 року на підставі договору дарування право власності на квартиру перейшло до позивача. 19 вересня 2016 року відбулось затоплення квартири внаслідок несправності системи водопостачання в квартирі НОМЕР_1, що розташована поверхом вище. Ремонт у квартирі фактично проводила позивач, в якої збереглась частина чеків на придбання будівельних матеріалів. 19 вересня 2016 року вранці позивачеві зателефонували працівники, що робили ремонт в квартирі та повідомили, що зі стелі ллється вода, а в квартирі, розташованій поверхом вище ніхто не відчиняє двері. Позивач викликала представників ОСББ «Злагода-2016» та поліцію. По приїзду на місце позивач разом з співробітниками ОСББ «Злагода-2016», сантехніками та робітниками відчинили двері квартири, з якої відбувалось залиття та встановили неналежний стан труби водопроводу. Того ж дня був складений акт залиття квартири, в якому зазначено, що причиною залиття є відсутність заглушки та кранів в системі водопостачання квартири НОМЕР_1. Наслідками залиття є пошкодження паркетної підлоги, гіпсокартонових стін та шпаклювання стін по всій квартирі, пошкодження міжкімнатних дверей та елементів їх кріплення, елементів системи водопостачання, меблів у ванній кімнаті та санвузлі, готових до монтажу елементів освітлення, залиття шпалер у рулонах, залиття ще не встановленого кондиціонеру. Загальна сума збитків повідомлена представником власника ОСОБА_2становила 300000 гривень, що було зафіксовано комісією в акті залиття. Оскільки право власності на квартиру НОМЕР_1, з якою відбулось залиття не зареєстровано, вона звернулась до забудовника ТОВ «Сучасний дім» із заявою про відшкодування шкоди, але отримала відмову, оскільки вони звернулись до правоохоронних органів із заявою про викрадення водоміру та частини водопроводу. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 955 від 13 жовтня 2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості матеріалів необхідних для відновлення опорядження квартири позивача після залиття квартири 19 вересня 2016 року з квартири, розташованої поверхом вище та вартість матеріальної шкоди, що спричинена залиттям складає 150624 гривні. Вартість експертного дослідження складає 2008 гривень 68 коп. У зв'язку зі з залиттям квартири позивач зазнала значної моральної шкоди, що виразилась в емоційних та душевних стражданнях і хвилюваннях. Істотне пошкодження квартири, в якій протягом тривалого часу проводився якісний ремонт вимусило її морально страждати. Грошові кошти на ремонт збирались з 2015 року, оскільки її родина має низький дохід. Позивач позбавлена можливості проживати в належних умовах і вимушена повторно робити ремонт, проживати в дуже некомфортних умовах в гуртожитку разом з чоловіком та малолітньою дитиною, хоча мала вже переїхати до нової квартири. Виходячи з розміру завданих збитків, глибини душевних страждань та порушенням звичайного і запланованого життєвого побуту розмір спричиненої моральної шкоди позивач оцінила в 25000 гривень.

Просила стягнути з ТОВ «Сучасний дім» на користь ОСОБА_2 150624 грн. завданих збитків, 2008,68 грн. витрат на проведення експертного дослідження, 25000 грн. моральної шкоди, а разом 177632 грн. 68 коп.

Ухвалою Ленінського районного суду м. Полтави від 26 січня 2017 року у якості співвідповідача залучена ОСОБА_5.

Під час судового розгляду 12 червня 2017 року третьою особою ОСОБА_4 заявлені самостійні позовні вимоги на предмет спору шляхом подання позовної заяви, яка прийнята судом до спільного розгляду з первісним позовом. Третя особа, що заявляє самостійні вимоги на предмет спору, ОСОБА_4 звернулась до суду з позовом до відповідачів ТОВ «Сучасний дім», ОСОБА_5 про відшкодування матеріальної шкоди, посилаючись на те, що їй на праві власності належала квартира АДРЕСА_1. 19 вересня 2016 року відбулось затоплення вказаної квартири внаслідок несправності системи водопостачання в квартирі 114, що розташована поверхом вище, внаслідок чого майну заподіяна матеріальна шкода. Право власності на вказану квартиру вона набула на підставі свідоцтва про право власності від 04 грудня 2015 року. 07 листопада 2015 року ОСОБА_4 видала ОСОБА_2 довіреність, якою уповноважила здійснювати нагляд та користування вказаною квартирою. 20 вересня 2016 року на підставі договору дарування право власності на квартиру перейшло до її доньки ОСОБА_2 19 вересня 2016 року відбулось затоплення квартири внаслідок несправності системи водопостачання в квартирі НОМЕР_1, що розташована поверхом вище. З цього приводу був складений акт залиття квартири. Ремонтні роботи в квартирі проводились спільними зусиллями її сімї, в тому числі доньки та її чоловіка. Оскільки право власності на квартиру не зареєстровано, позивач вважає, що відповідачі мають нести солідарну відповідальність за спричинену шкоду. Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 955 від 13 жовтня 2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості матеріалів необхідних для відновлення опорядження квартири позивача після залиття квартири 19 вересня 2016 року з квартири, розташованої поверхом вище та вартість матеріальної шкоди, що спричинена залиттям складає 150624 гривні. Вартість експертного дослідження складає 2008 гривень 68 коп. ЇЇ донька вже подала до суду всі наявні чеки та квитанції про понесення витрат на проведення ремонту. Дані документи підтверджують, що третя особа витрачала кошти на облаштування квартири.

Просила стягнути з ТОВ «Сучасний дім» та ОСОБА_5 на користь ОСОБА_4 150624 грн. завданих збитків, 2008,68 грн. витрат на проведення експертного дослідження, а разом 152632 грн. 68 коп.

Під час розгляду справи ОСОБА_5 змінила прізвище на «ОСОБА_5».

Рішенням Ленінського районного суду м. Полтави від 29 вересня 2017 року взадоволенні позову ОСОБА_2 до ТОВ «Сучасний дім», ОСОБА_6, треті особи: ОСББ «Злагода 2016», ОСОБА_4, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди відмовлено.

Позов третьої особи з самостійними вимогами на предмет позову ОСОБА_4 до ТОВ «Сучасний дім», ОСОБА_6 про відшкодування матеріальної шкоди задоволено частково.

Стягнуто з ТОВ «Сучасний дім» на користь ОСОБА_4 в рахунок відшкодування матеріальної шкоди 150624 грн.

У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Стягнуто з ТОВ «Сучасний дім» на користь ОСОБА_4 понесені судові витрати пропорційно до розміру задоволених позовних вимог в розмірі 1506 грн. 24 коп.

З рішенням суду не погодилося ТОВ «Сучасний дім», яке його оскаржило, посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права, просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове, яким відмовити ОСОБА_4 в задоволенні позову.

У запереченнях на апеляційну скаргу представник ОСОБА_2 - ОСОБА_7 просить апеляційну скаргу відхилити, а рішення суду залишити без змін. Вважає рішення суду законним та справедливим.

ОСББ «Злагода-2016», ОСОБА_2, ОСОБА_4, повідомлені про час та місце розгляду справи до суду не з'явилися, проте від них надійшли заяви про розгляд справи без їх участі.

Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, пояснення представника ОСОБА_2 - ОСОБА_7 та представника ТОВ «Сучасний дім», перевіривши матеріали справи у межах доводів апеляційної скарги, приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає відхиленню.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 307 ЦПК України за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції апеляційний суд має право постановити ухвалу про відхилення апеляційної скарги і залишення рішення без змін.

Згідно із ст. 308 ЦПК України апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Відповідно до вимог статей 10, 60 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Судом першої інстанції вірно встановлено та підтверджується матеріалами справи, що 19 вересня 2016 року відбулось залиття квартири АДРЕСА_1 з квартири НОМЕР_1, розташованої поверхом вище.

Станом на 19 вересня 2016 року, тобто на час залиття квартири, право власності на квартиру АДРЕСА_1 належало матері позивача - ОСОБА_4

Згідно з довіреністю від 07 листопада 2015 року ОСОБА_4 уповноважила доньку - ОСОБА_8 одержати документи та зареєструвати право власності на квартиру, а також здійснювати нагляд та користуватись квартирою АДРЕСА_1

У подальшому, 20 вересня 2016 року право власності на квартиру перейшло до ОСОБА_8 на підставі договору дарування від 20 вересня 2016 року, укладеного між ОСОБА_4 та ОСОБА_8 (том 1, а.с. 10-11).

Тобто, всі дії, які вона вчиняла до 20 вересня 2016 року щодо зазначеної квартири, діючи на підставі довіреності, у тому числі проведення ремонтних робіт, є вчиненими представником ОСОБА_8 в інтересах власника квартири ОСОБА_4

Таким чином, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що оскільки ОСОБА_8 не була власником нерухомого майна - квартири, вона не є належним позивачем у спорі про відшкодування спричиненої 19 вересня 2016 року шкоди залиттям квартири, у зв'язку з чим необхідно відмовити в задоволенні поданого нею до позову про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, спричиненої залиттям квартири.

Враховуючи положення ст. 1166 ЦК України ОСОБА_4, як власник квартири, має право на відшкодування в повному обсязі шкоди, спричиненої пошкодженням її майна. Той факт, що після залиття 19 вересня 2016 року квартири вона була відчужена власником шляхом дарування ОСОБА_8 не спростовує факт спричинення 19 вересня 2016 року матеріальної шкоди її нерухомому майну та не звільняє винну особу від її відшкодування.

Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, щодо визначення належного відповідача по справі виходячи з наступного.

Як вбачається з договору № 204 про участь у Фонді фінансування будівництва виду А від 12 березня 2015 року, укладеного між ОСОБА_5 та ПАТ «Полтава-Банк», цей договір регулює загальні принципи, організаційні засади участі та залучення коштів фізичних та юридичних осіб в управління Управителя з метою фінансування будівництва та досягнення визначених цілей. Об'єктом будівництва є забудова житлового будинку АДРЕСА_3 Забудовник - ТОВ «Сучасний дім» (розділ 1, 2 даного договору). Дана обставина також підтверджується Правилами Фонду фінансування будівництва виду А, довідками ТОВ «Сучасний дім» (том 1, а.с. 121-123, 201-202, том 2, а.с. 6-25, том 2, а.с. 26-30).

Згідно додаткової угоди № 1 до Договору об'єктом інвестування за цим договором є квартира АДРЕСА_2

Відповідно до п. 8.5 даного Договору, відповідальність за збереження об'єкту інвестування переходить до довірителя з моменту, коли він підписав акт прийому-передачі.

Згідно з п. 9.2. договір припиняється у разі повного виконання Довірителем своїх зобов'язань перед Управителем та підписання Довірителем акту приймання-передачі об'єкта інвестування із Забудовником.

Відповідно до ч.ч. 3, 6, 10 ст. 19 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» після введення об'єкту будівництва в експлуатацію на підставі даних щодо фактичної загальної площі об'єктів інвестування довіритель за поточною ціною вимірної одиниці об'єкта інвестування здійснює остаточні розрахунки з управителем ФФБ та отримує в управителя ФФБ в обмін на свідоцтво про участь у ФФБ довідку за встановленою формою. Ця довідка є документом, що підтверджує право довірителя на набуття у власність закріпленого за ним об'єкта інвестування.

Для проведення державної реєстрації права власності на закріплений за довірителем об'єкт інвестування забудовник та довіритель підписують складений забудовником акт прийняття-передачі об'єкта інвестування.

Державна реєстрація права власності на житло здійснюється забудовником своїми силами та за свій рахунок.

Згідно зі ст. 322 ЦК України власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом.

За правилами ч. 4 ст. 344 ЦК України права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації, виникають з моменту державної реєстрації відповідно до закону.

За вказаних обставин, враховуючи, що сторонами не оспорювався той факт, що до теперішнього часу ОСОБА_3 не внесені в повному обсязі кошти за об'єкт інвестування - квартиру АДРЕСА_1, акт-приймання-передачі об'єкта інвестування між ОСОБА_3 та ТОВ «Сучасний дім» не підписувався, право власності ОСОБА_3 на вказану квартиру не оформлено, судом першої інстанції вірно встановлено, що ОСОБА_3 не є належним відповідачем у спорі про відшкодування шкоди спричиненої залиттям квартири АДРЕСА_1

З матеріалів справи вбачається, що причиною залиття стала відсутність заглушки та кранів у системі водопостачання квартири НОМЕР_1. Наслідками якого є пошкодження паркетної підлоги, гіпсокартонних стін та шпаклювання стін по всій квартирі, пошкодження міжкімнатних дверей та елементів їх кріплення, елементів системи водопостачання, меблів у ванній кімнаті та санвузлі, готових до монтажу елементів освітлення, залиття шпалер у рулонах, залиття ще не встановленого кондиціонеру, що окрім пояснень сторін підтверджується копією технічного паспорту на квартиру (том 1, а.с. 89-91), актом залиття від 19 вересня 2016 року (том 1, а.с. 8) та висновком експертного будівельно-технічного дослідження № 995 від 13 жовтня 2016 року (том 1, а.с. 35-85).

Суд першої інстанції правильно звернув увагу, що відсутність при складенні акту представника ТОВ «Сучасний дім» не тягне за собою недійсності самого акту, оскільки вказаний акт був складений за участі уповноваженого представника організації, на балансі якої знаходиться будинок ОСББ «Злагода-2016», представника власника пошкодженої залиттям квартири НОМЕР_2 - ОСОБА_8, а також власника сусідньої квартири АДРЕСА_4

Згідно висновку експертного будівельно-технічного дослідження № 995 від 13 жовтня 2016 року вартість ремонтно-будівельних робіт з урахуванням вартості матеріалів необхідних для відновлення квартири АДРЕСА_5 після залиття квартири 19 вересня 2016 року з квартири, яка розташована поверхом вище, складає (з ПДВ) 150624 гривні 00 коп. (том 1, а.с. 35-85).

При цьому, як вбачається з матеріалів справи, сторонами не оспорювався розмір встановленої цим висновком матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири, клопотань про призначення судом будівельно-технічної експертизи сторонами не заявлено.

Відповідно до витягу з ЄРДР 19 вересня 2016 року о 15-30 год. до ВП № 2 надійшло повідомлення від юриста-консультанта ТОВ «Сучасний дім» ОСОБА_9 про те, що 19 вересня 2016 року з належної ТОВ «Сучасний дім» квартири АДРЕСА_2, було виявлено факт викрадення водоміру, частини водопроводу з краном невстановленою особою, яка проникла до квартири шляхом підбору ключа (том 1, а.с. 131, 158, 180, том 2, а.с. 51), відповіді слідчого ВП № 2 ГУ НП в Полтавській області про те, що в ході проведення досудового розслідування встановити особу, яка вчинила кримінальне правопорушення не представилося можливим та, що межах досудового розслідування проводяться заходи по встановленню винної особи (том 1, а.с. 157).

Згідно ч. 1 ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 08 жовтня 1992 року № 572 (із змінами), власник та наймач (орендар) квартири зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг, пожежної і газової безпеки, санітарних норм і правил; забезпечувати збереження житлових і підсобних приміщень та технічного обладнання; не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Таким чином, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції стосовно того, що факт здійснення крадіжки з квартири НОМЕР_1 не підтверджений відповідним вироком суду, а тому відповідальність за належний стан технічного обладнання в квартирі несе саме власник об'єкту інвестування квартири АДРЕСА_2, а не інші особи.

Оскільки в судовому засіданні сторонами не оспорювався розмір встановленої висновком експертного будівельно-технічного дослідження матеріальної шкоди спричиненої залиттям квартири, клопотань про призначення судом будівельно-технічної експертизи сторонами не заявлено, доведеним є той факт, що внаслідок залиття квартири АДРЕСА_1 власнику квартири спричинена матеріальна шкода в розмірі 150624 гривні 00 коп., яка підлягає стягненню з відповідача ТОВ «Сучасний дім».

При цьому, необґрунтованими є позовні вимоги в частині включення до розміру спричиненої матеріальної шкоди вартості експертного дослідження в розмірі 2008,68 гривень (том 1, а.с. 14-15), оскільки вказаний висновок не є частиною спричиненої залиттям квартири шкоди, а може бути віднесений до витрат понесених стороною. В той же час оскільки він був виготовлений та оплачений стороною до подання до суду позову він не відноситься до судових витрат, які згідно ст. 79 ЦПК України можуть бути стягнуті судом.

Посилання ТОВ «Сучасний дім» на те, що в порушення норм ст. 123 ЦПК України ОСОБА_4 пред'явила позов лише 07 червня 2017 року, тоді як в якості третьої особи була залучена з часу відкриття провадження не призвело до неправильного вирішення справи по суті.

Тоді як відповідно до ч. 3 ст. 309 ЦПК України порушення норм процесуального права можуть бути підставою для скасування або зміни рішення, якщо це порушення призвело до неправильного вирішення справи.

Доводи наведені в апеляційній скарзі стосовно того, що ТОВ «Сучасний дім» не є повним власником квартири оскільки ОСОБА_6 має майнові права на квартиру АДРЕСА_2 та сплатила 91,76% загальної вартості об'єкта інвестування та стосовно того, що право власності не зареєстроване є безпідставними виходячи з наступного.

Як зазначено, самим ТОВ «Сучасний дім» та вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_6 на момент затоплення квартири мала лише майнові права проте не була її власником.

Відповідно до ч. 2 ст. 331 ЦК України право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.

Частиною 3 даної статті передбачено, що до завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).

Як, вже зазначалося, відповідно до ч. 10 Закону України «Про фінансово-кредитні механізми і управління майном при будівництві житла та операціях з нерухомістю» державна реєстрація права власності на житло здійснюється забудовником своїми силами та за свій рахунок.

Згідно п. 8.5 даного Договору, відповідальність за збереження об'єкту інвестування переходить до довірителя з моменту, коли він підписав акт прийому-передачі.

Тоді як, судом встановлено, що акт прийому-передачі квартири АДРЕСА_2 не підписувався. Тобто на момент залиття квартири відповідальність за даний об'єкт несло саме ТОВ «Сучасний дім», як забудовник.

Посилання ТОВ «Сучасний дім», що залиття квартири сталося внаслідок крадіжки водоміру та частини водопроводу та, що за фактом даної крадіжки проводиться досудове розслідування є необґрунтованими, оскільки, як вже зазначалося, суд першої інстанції прийшов до правильного висновку, що факт здійснення крадіжки з квартири НОМЕР_1 не підтверджений відповідним вироком суду.

При цьому, колегія суддів звертає увагу, що в подальшому в разі підтвердження зазначених обставин вироком суду, враховуючи положення ч. 1 ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

За вказаних обставин, колегія суддів приходить до переконання, що доводи апеляційної скарги не спростовують висновки суду першої інстанції, який повно встановивши фактичні обставини справи, із дотриманням норм процесуального права, вірно застосував норми матеріального права, що регулюють спірні правовідносини, та ухвалив рішення, яке відповідає закону.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 314, 319 ЦПК України, колегія суддів, -

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Сучасний дім» - відхилити.

Рішення Ленінського районного суду м. Полтави від 29 вересня 2017 року- залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена протягом двадцяти днів шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ.

Головуючий В.П. Пікуль

Суддя С.Б. Бутенко

О.В. Прядкіна