Справа № 645/3563/17
Провадження № 2/645/2042/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 жовтня 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючий суддя Ульяніч І.В.

секретар судових засідань ОСОБА_1

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3, який у подальшому уточнила та просила: розірвати шлюб між нею та ОСОБА_3 та стягнути з ОСОБА_3 на її користь аліменти на утримання малолітнього сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 3 500 грн. щомісячно до досягнення дитиною повноліття. Також просила стягнути з відповідача на її користь витрати зі сплати судового збору.

В обґрунтування позовних вимог позивач зазначала, що вона з відповідачем знаходиться у зареєтрованому шлюбі,09 липня 2011 року від подружнього життя народився син - ОСОБА_4. Причиною розірвання шлюбу з ОСОБА_3 є протилежні погляди на шлюб та сімю, відповідач не цікавився родиною, не працював, мав борги через азартні ігри. З ОСОБА_3 шлюбно-сімейні відносини не підтримують з квітня 2017 року, проживають окремо, спільне господарство не ведуть. За весь час проживання окремо відповідач не цікавиться життям сина, не приймає участі у його вихованні, матеріальної допомоги не надає. Майновий спір між сторонами відсутній. Після розірвання шлюбу просила залишити їй прізвище «Борисенко».

Посилаючись на вказані обставини, позивач просила розірвати шлюб, укладений з відповідачем та стягнути з нього аліменти на утримання малолітнього сина.

ОСОБА_2, яка належним чином повідомлялась про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явилась. В матеріалах справи міститься заява позивача про розгляд справи за її відсутності.

ОСОБА_3 у судовому засіданні позовні вимоги визнав частково. Зазначив, що фактично шлюбні відносини із позивачем були припиненні в вересні 2016 року, не заперечував щодо розірвання шлюбу, вважав, що строк для примирення їм не потрібен, так як фактично уже є інша сім"я. Він офіційно не працює, але підробляє та має дохід приблизно 6000 грн. на місяць, він надає матеріальну допомогу позивачці на утримання дитини по 2000 грн. на місяць, в цьому розмірі згоден сплачувати аліменти. Також зазначив, що інших дітей у нього не має, за станом здоров"я він здоров. Зі слів позивача йому відомо, що вона працює в пенсійному фонді та має дохід приблизно 4800 грн. на місяць.

Суд, заслухавши пояснення відповідача, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, приходить до наступного.

Судом встановлено, що 10 липня 2010 року у Московському відділі реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції ОСОБА_3 зареєстрував шлюб з ОСОБА_5, про що в Книзі реєстрації шлюбів зроблено відповідний актовий запис за № 496. Після одруження ОСОБА_5 присвоєно прізвище «Борисенко» (Свідоцтво про шлюб Серії І-ВЛ № 142303 від 10 липня 2010 року).

Статтею 51 Конституції України визначено, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка.

Під час розгляду справи встановлено, що сторони шлюбні відносини не підтримують з квітня 2017 року, мешкають окремо, майнового спору не мають.

Дитина після розірвання шлюбу залишиться мешкати з матір'ю - ОСОБА_2

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Судовим розглядом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

Положеннями ст. 113 СК України визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем.

Враховуючи, що у зв'язку з реєстрацією шлюбу позивачем змінено прізвище та після розірвання шлюбу остання виявила бажання надалі іменуватися ним, вимога ОСОБА_2 про залишення прізвища підлягає задоволенню.

09 липня 2011 року народився ОСОБА_4, батьками якого в Свідоцтві про народження, виданому 19 липня 2011 року Московським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, записано сторін по справі ОСОБА_3 та ОСОБА_2

Відповідно до ст. 180 СК України,батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Згідно статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», з 1 січня 2017 року установлено прожитковий мінімум для дітей віком від 6 до 18 років в розрахунку на місяць в розмірі 1 777 гривень.

Частиною 1 ст. 182 СК України передбачено, що при визначенні розміру аліментів суд враховує: стан здоров"я та матеріальне становище дитини; стан здоров"я та матеріальне становище платника аліментів; наявність у платника аліментів інших дітей, непрацездатних чоловіка, дружини, батьків, дочки, сина; інші обставини, що мають істотне значення.

Згідно ч. 1 ст. 184 СК України, якщо платник аліментів має нерегулярний, мінливий дохід, суд за заявою одержувача може визначити розмір аліментів у твердій грошовій сумі.

Частиною 2 ст. 184 СК України закріплено, що розмір аліментів, визначений судом у твердій грошовій сумі, підлягає індексації відповідно до закону.

Судовим розглядом встановлено, що ОСОБА_3 непрацевлаштований, має нерегулярний, мінливий дохід. Інших неповнолітніх дітей та непрацездатних членів сім"ї на утриманні не має, за станом здоров"я - здоров.

Відповідно до ч. 1ст. 191 СК України, аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.

З огляду на наведене, враховуючи рівний обов"язок батьків щодо утримання дитини, виходячи із зазначених у статті 3 ЦК України засад справедливості, добросовісності та розумності цивільного законодавства, суд вважає необхідним стягнути з відповідача на користь позивача аліменти на утримання малолітнього сина - ОСОБА_4 у твердій грошовій сумі в розмірі 2000,00 грн. щомісячно, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, від дня предявлення позову і до досягнення дитиною повноліття.

Одночасно, сторонам роз"яснюється, що розмір аліментів може бути згодом зменшено або збільшено за рішенням суду за позовом платника або одержувача аліментів у разі зміни матеріального або сімейного стану, погіршення або поліпшення здоров'я когось із них та в інших випадках, передбачених СК України, що відповідає положенням ст. 192 СК України.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 367 ЦПК України, рішення суду в частині стягнення аліментів у межах суми платежів за один місяць підлягає негайному виконанню.

Питання про розподіл судових витрат між сторонами суд вирішує відповідно до положень ст. 88 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 88, 174, 209, 212-215 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу та стягнення аліментів - задовольнити частково.

Шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 10 липня 2010 року Московським відділом реєстрації актів цивільного стану Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 496 розірвати.

Після розірвання шлюбу прізвище позивача «Борисенко» залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса реєстрації: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, мешкає за адресою: АДРЕСА_2, аліменти на утримання дитини: ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, в розмірі 2000 гривень, але не менше 50% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку щомісячно, починаючи з 18 серпня 2017 року до досягнення дитиною повноліття.

Рішення в частині стягнення з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса реєстрації: АДРЕСА_1, аліментів у межах суми виплати за один місяць підлягає негайному виконанню.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса реєстрації: АДРЕСА_1, на користь ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, мешкає за адресою: АДРЕСА_2, судовий збір в розмірі 640 гривень.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, адреса реєстрації: АДРЕСА_1, судовий збір у розмірі 640 гривень на користь держави.

Рішення може бути оскаржене до апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня проголошення рішення шляхом подання апеляційної скарги. Особами, які брали участь у справі, але не були присутніми у судовому засіданні під час проголошення судового рішення може бути подана апеляційна скарга протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо воно не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя І. В. Ульяніч