Справа № 740/2165/17
Провадження № 2/740/1080/17
У х в а л а

про залишення позовної заяви без руху

"27" червня 2017 р. м.Ніжин

Суддя Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області Олійник В.П., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна,

встановив:

Позивачем заявлені вимоги про визнання за нею права власності на житловий будинок №35 по вул.Карла Лібкнехта м.Ніжина Чернігівської області, будівництво якого здійснене сторонами, і який не введено в експлуатацію. Також просить відстрочити сплату судового збору.

При вирішенні питання про відкриття провадження в даній цивільній справі, з"ясована невідповідність форми і змісту позовної заяви вимогам ст. 119 ЦПК України, згідно якої, зокрема, позивач повинен викласти обставини, якими обґрунтовує позовні вимоги, зазначити докази, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

В матеріалах позовної заяви відсутня оцінка вартості майна, яке є предметом спору. Відповідно до п. 2 ч. 1ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обов»язкових платежів визначений Постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов»язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358 . У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов»язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства, є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав. Також оцінка об»єкта для цілей оподаткування здійснюється суб»єктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" хоча б за однією із спеціалізацією у межах напряму 1 Оцінка об»єктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на об»єкти інтелектуальної власності. До позову не додано документів про таку оцінку майна, як і документів, які свідчать про те, що сторона позивача зверталася за такою оцінкою, однак по незалежних від неї причинах така оцінка не може бути здійснена.

Щодо не введення житлового будинку в експлуатацію слід зазначити наступне. Право власності на новостворене нерухоме майно (житлові будинки, будівлі, споруди тощо) виникає з моменту завершення будівництва (створення майна). Якщо договором або законом передбачено прийняття нерухомого майна до експлуатації, право власності виникає з моменту його прийняття до експлуатації. Якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації. До завершення будівництва (створення майна) особа вважається власником матеріалів, обладнання тощо, які були використані в процесі цього будівництва (створення майна).В позовній заяві не зазначені обставини з посиланням на відповідні докази на підтвердження здійснення будівництва спірного будинку згідно вимог чинного законодавства і, що будівництво не є самочинно збудованими. Крім того, немає даних, що наявний проект будівництва і даних про відведення земельної ділянки чи згоду на даний час про її відведення. Не отримана відмова відповідного органу місцевого самоврядування в особі архітектурно-будівельної інспекції про отримання відповідних правовстановлюючих документів на це домоволодіння, при тому, що таке звернення є обов"язковим. Немає посилання на докази, які підтверджують наявність спору саме між сторонами в частині визнання права власності на спірне майно, як і немає посилання на докази того, що позивачу відмовлено відповідними органами в оформленні її прав власності на домоволодіння. Крім того, немає посилання на докази того, що домоволодіння відповідає необхідним санітарним, протипожежним, технічним та будівельним нормам та стандартам для жилих будинків. Немає посилання на докази в підтвердження часу закінчення будівництва житлового будинку.

Щодо відстрочення сплати судового збору судом враховується наступне. Згідно роз'яснень, що містяться у п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» (із змінами та доповненнями від 25.09.2015 р.) відповідно до ст.8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі. Відстрочення, розстрочення або звільнення особи від сплати судового збору є правом суду, а відповідна заява сторони розглядається, виходячи із визначених нею обставин, що унеможливлюють сплату судового збору, а також доказів, які це підтверджують. Так, звільнити від сплати судового збору суд може за наявності даних про такий майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору. Позивачем не додано до заяви жодних доказів, які б підтверджували її доводи про скрутний матеріальний стан та неможливість сплатити судовий збір при зверненні до суду. Тобто позивачем не надано належних доказів на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За таких обставин, коли в розпорядженні суду відсутні дані, які б свідчили, про майновий стан заявника, який би унеможливлював сплату ним судового збору, або вказував на те, що при його сплаті заявника буде поставлено у скрутне матеріальне становище, підстави для задоволення клопотання про відстрочення від оплати судового збору відсутні.

Керуючись ст.ст.119, 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя,-

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору при подачі нею позовної заяви до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна -залишити без руху, про що повідомити позивача і надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк усуне недоліки, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Олійник .