Провадження № 2-п/369/79/17
УХВАЛА

Іменем України

23.06.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області у складі:

головуючого судді Волчко А.Я.,

за участю секретаря Раситюк М.П.,

розглянувши заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Києво-Святошинського районного суду Київської області знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Заочним рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області ухваленим у справі за вищевказаним позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, 06 березня 2017 року задоволено частково вимоги ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 суму боргу за договором позики від 31.01. 2013 року, яка становить 1050 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 3 % річних, що становить 105, 93 грн. та суму індексу інфляції у розмірі 1084, 73 грн.

Стягнуто з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір у розмірі 551, 21 грн.

Заявник ОСОБА_1 звернувся з заявою про перегляд зачного рішення по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики, в якій просила скасувати заочне рішення Києво-Святошинського районного суду Київської області від 06.03. 2017 року та призначити справу в загальному порядку.

У судовому засіданні заявник та представник заявника заяву підтримали, просили задовольнити.

Позивач у судове засідання не з»явилася, про день, час та місце слухання справи повідомлена належним чином, причини неявки суду не відомі.

Відповідно до ч.1 ст.74 ЦПК України судові виклики здійснюються судовими повістками про виклик. Судова повістка про виклик повинна бути вручена з таким розрахунком, щоб особи, які викликаються, мали достатньо часу для явки в суд і підготовки до участі в судовому розгляді справи, але не пізніше ніж за три дні до судового засідання.

За приписами ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Як убачається з матеріалів справи відповідач ОСОБА_1 була належним чином повідомлений про день слухання справи, судовою повісткою (а.с. 27).

Відтак, суд вважає, що відповідач ОСОБА_1, була належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи. Будь-яких доказів, які б свідчили про неможливість взяти участь у розгляді справи ОСОБА_1 не надано.

За таких обставин, судом ухвалено провести заочний розгляд справи на підставі наявних у матеріалах справи доказів, оскільки представник позивача не заперечував проти ухвалення судом заочного рішення.

Відповідно до ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно з роз'ясненнями Апеляційного суду м. Києва, викладеними в Узагальненні практики судами першої та апеляційної інстанції процесуального законодавства при розгляді цивільних справ у порядку заочного розгляду, скасування заочного рішення можливе при наявності двох обставин: 1) поважні причини неявки в судове засідання, про які відповідач не міг завчасно повідомити суд; 2) наявність доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Поважними причинами неявки можуть бути хвороба, тривале відрядження, інші обставини, що об'єктивно перешкоджають явці в судове засідання, які, безумовно, повинні бути підтверджені документально відповідними доказами (додаватись до заяви про перегляд заочного рішення).

Крім того, відповідач також повинен вказати докази, які мають значення для справи, та можуть призвести до ухвалення рішення, протилежного заочному повністю або частково, або до його зміни.

Наявність вищенаведених обставин мусить бути у їх сукупності, при відсутності хоча б однієї з них заочне рішення скасуванню не підлягає.

Отже, під час розгляду заяви про скасування заочного рішення судом не встановлено поважних причин, підтверджених відповідними документальними доказами, що об'єктивно перешкоджали відповідачу з'явитися у судове засідання. Разом з тим, відповідачем до матеріалів справи не долучено жодних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи по суті та можуть вплинути на ухвалене заочне рішення.

Суд, перевіривши матеріали справи, не знаходить підстав для скасування заочного рішення передбачених ст. 232 ЦПК України, оскільки заявником не надано безспірних доказів, які мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Керуючись ст. 224, 228, 231, 232 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором позики - залишити без задоволення.

Роз'яснити заявнику, що заочне рішення суду може бути оскаржене в загальному порядку, встановленим ЦПК України. Строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення суду без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя А.Я.Волчко