Справа № 755/8942/17
"25" жовтня 2017 р. Дніпровський районний суд міста Києва в складі:
головуючого судді - Чех Н.А.
з участю секретаря - Кузьменко А.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування,
Позивачі звернулися до суду з вказаною позовною заявою, посилаючись на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер їх батько - ОСОБА_4. Після його смерті залишилося спадкове майно, яке складається з квартири АДРЕСА_1. Заповіт батьком не складався. 24.05.2008 року вони звернулися до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини. Однак, у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом їм було відмовлено у зв'язку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу. Оригінал свідоцтва на право власності на спірну квартиру знаходився спочатку у батька, а потім у відповідача, яка його не надала. Їх спроби вмовити відповідача надати нотаріусу вказане свідоцтво до позитивного результату не призвели. У зв'язку з чим вони звернулися до суду з даним позовом.
В судове засідання позивачі не з'явилися, представник позивачів надав заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав, просив їх задовольнити. В разі неявки відповідача в судове засідання не заперечував щодо заочного порядку розгляду справи.
В судове засідання відповідач не з'явилася, про день та час розгляду справи сповіщалася згідно норм чинного законодавства України, заяв про розгляд справи за її відсутності суду не надала, що дає підстави для прийняття рішення по суті спору без присутності відповідача, по доказам наданим стороною позивача.
В судове засідання представник третьої особи не з'явився, надіслав лист, в якому просив розглядати справу за його відсутності.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовні вимоги знайшли своє підтвердження в суді та підлягають задоволенню в повному обсязі.
В суді встановлено, що позивачі є дітьми ОСОБА_4, а відповідач є його дружиною.
З копії свідоцтва про право власності на житло від 26.02.1998 року, виданого Головним управлінням житлового забезпечення Київської міської державної адміністрації, встановлено, що квартира АДРЕСА_1 належить на праві власності ОСОБА_4.
ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_4 помер,після його смерті відкрилася спадщина.
24.05.2008 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до Десятої київської державної нотаріальної контори із заявами про прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 в порядку спадкування за законом. 01.07.2008 року із заявою про прийняття спадщини звернулася і дружина померлого - ОСОБА_3
Оскільки, спадкоємці не мають оригіналу правовстановлюючого документу на квартиру АДРЕСА_1, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину.
З копії спадкової справи було встановлено, що спадкоємцями ОСОБА_4 є його діти - ОСОБА_1, ОСОБА_2, та дружина - ОСОБА_3. Наявність даних щодо будь-яких інших осіб, які б зверталися із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4, матеріали спадкової справи не містять.
Відповідно до ст. 15 ЦК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до ст. 16 ЦК України кожна особа має право звернутись до суду за захистом свого особистого або майнового права та інтересу. Одним із способів захисту цивільного права та інтересу може бути визнання права.
Відповідно до ст. 1258 Ц України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово. Кожна наступна черга спадкоємців за законом одержує право на спадкування у разі відсутності спадкоємців попередньої черги, усунення їх від права спадкування, неприйняття ними спадщини або відмови від її прийняття.
Відповідно до ст.ст. 1261, 1266 ЦК України у першу чергу спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який пережив, та батьки. Внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
В суді було встановлено, що після смерті ОСОБА_4 із заявами про прийняття спадщини звернулися ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3, але у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на спірну квартиру ОСОБА_1 та ОСОБА_2 05.05.2016 року було відмовлено, оскільки відсутній оригінал правовстановлюючого документу.
З огляду на вище викладене, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в повному обсязі.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
На підставі вищевикладеного та ст.ст. 15, 16, 1258, 1261, 1266 ЦК України, ст.ст. 60, 212-215, 218, 223, 224-228, 233, 294 ЦПК України, суд -
Позовні вимоги ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа: Десята київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності в порядку спадкування - задовольнити.
Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.
Визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/3 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом, після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року.
Заочне рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення, якщо апеляційної скарги та заяви про перегляд заочного рішення не було подано.
Суддя: