overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 460/2562/17>
Провадження 2-н/460/66/17
ЯВОРІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЛЬВІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
СУДОВИЙ НАКАЗ
30.06.2017 року м.Яворів
Суддя Яворівського районного суду Львівської області Карпин І.М. розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Енергія-Тепловодосервіс» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості за спожиті комунальні послуги, відповідно до ст.ст. 95, 96, 98 ЦПК України,-
Стягнути з ОСОБА_1 в користь ТзОВ «Енергія-Тепловодосервіс» 800 ( вісімсот) грн. судового збору.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя І.М.Карпин
Згідно з ч.1 ст.105 Цивільно процесуального кодексу України (далі-ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси осіб.
Відповідно до ч.6 ст. 105-1 ЦПК заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Відповідно до ч.1 ст.106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачу для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав законної сили «___» _ ___________ 2017 року.
Судовий наказ видано «___»_____________ 2017 року.
Судовий наказ в частині стягнення заборгованості по заробітній платі може бути пред'явлений до виконання протягом трьох років з наступного дня після набрання судовим наказом законної сили.
Судовий наказ в частині стягнення судового збору в користь держави може бути пред'явлений до виконання протягом трьох місяців з наступного дня після набрання судовим наказом законної сили.
Суддя І.М.Карпин
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахування за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служюи чи стягувачемПідстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації( з прикладанням печатки)Примітки
Дата документу 25.08.2017
Справа № 334/5485/17
Провадження № 2-н/334/584/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
25серпня 2017 року м. Запоріжжя
У відповідності до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно у робочі дні у строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів.
Керуючись ст. 43 Конституції України, ст.ст. 94, 115 КЗпП України, ст.ст. 21, 24 Закону України «Про оплату праці», ст.ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
Судовий наказ в частині виплати заробітної плати за один місяць підлягає негайному виконанню.
Розяснюємо, що боржник має право згідно ст. 105 ЦПК України, в разі заперечення проти вимог заявника, протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів, подати до Ленінського районного суду м. Запоріжжя заяву про його скасування.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Л.А.Дубина
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в протягом 10 днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом 3-х днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для предявлення до виконання.
Судовий наказ набрав законної сили ________20__ року.
Строк предявлення до виконання до ___________ 20__ р.
Судовий наказ видано __________20__ року.
Суддя Л.А.Дубина
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказуПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачаПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки _________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Дата документу 29.09.2017
Справа № 320/4523/17
Провадження № 2/320/2831/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

„29 вересня 2017 року м. Мелітополь

Суддя Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області Бахаєв І.М. перевіривши виконання вимог ст.ст. 118-121 ЦПК України по цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Також позивач у поданій до суду позовній заяві просить звільнити її від сплати судового збору при подачі позову, посилаючись на скрутне матеріальне становище, а саме: вона не працює, має на утриманні неповнолітніх дітей, єдиним джерелом доходу є домашнє господарство. Зазначає, що вказані обставини є підставою для звільнення її від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1, ч. 3 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Таким чином, враховуючи майновий стан позивачки, суд вважає за можливе звільнити її від сплати судового збору за подачу позовної заяви.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст..82, 121, ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору за подачу позовної заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя: І.М. Бахаєв
Дата документу 27.09.2017
Справа № 320/4179/17-ц
Провадження №2/320/2714/17
УХВАЛА

Іменем України

27 вересня 2017 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Горбачової Ю.В.,

при секретарі Луценко П.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Мелітополі цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом в якому з урахуванням уточнень просить: стягнути з відповідача на користь ПАТ КБ «Приватбанк» заборгованість у розмірі 13 150,44 грн. за кредитним договором № б/н від 11.05.2011 року та судові витрати у розмірі 1600,00 грн.

Представник позивача у судове засідання не з'явився, надавши суду заяву про розгляд справи за його відсутності на задоволені позову наполягає, проти винесення заочного рішення не заперечує.

Відповідач в судове засідання не з'явилася, згідно відповіді відділу реєстрації виконавчого комітету Мелітопольської міської ради Запорізької області відповідач ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, не зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно поміток на поштової кореспонденції, яка повертається на адресу суду, відповідач за адресою: Запорізька область, м. Мелітополь, вул. Харківська, буд. 118, не отримує судові повістки.

Згідно ч.1 п.1 ст. 169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених ст. 157 цього Кодексу, у разі неявки в судове засідання однієї із сторін або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, про яких нема відомостей, що їм вручені судові повістки.

За таких обставин суд вважає, що розгляд справи слід відкласти.

Відповідно до ч.8 ст.74 ЦПК України відповідач, зареєстроване місце проживання (перебування), місцезнаходження чи місце роботи якого невідоме, викликається в суд через оголошення у пресі.

П.6 ч.3 ст.79 ЦПК України передбачено, що до витрат, повязаних з розглядом судової справи, належать витрати, повязані з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача.

Отже, суд вважає необхідним зобовязати позивача ОСОБА_3 акціонерне товариство ОСОБА_1 «Приватбанк» подати оголошення у газету «Запорізька правда» про виклик в судове засідання відповідача по справі та надати докази цього (примірник газети з обявою) в судове засідання.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.74, 79, 169, 197 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Розгляд цивільної справи за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_1 «Приватбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, відкласти на 09 листопада 2017 року на 09 годину 45 хвилин, повідомивши сторони про дату розгляду справи.

Зобовязати позивача, ОСОБА_3 акціонерне товариство ОСОБА_1 «Приватбанк», подати оголошення у газету «Запорізька правда» про виклик відповідача ОСОБА_2 у судове засідання, призначене на вищевказану дату (текст обяви буде надісланий позивачу в якості додатка до даної ухвали) та надати суду відповідні докази про подачу цього оголошення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ: Ю.В. Горбачова
Справа № 199/1215/17
22.06.2017 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська
у складі: головуючого судді Якименко Л.Г.
при секретарі Борулько М.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-
Позивачка звернулась до Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська з до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
В обґрунтування своїх позовних вимог посилається на те, що з 03.10.1981 року вона знаходиться в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_2, актовий запис №1803. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Через сварки, які часто відбувалися в сім'ї з різних причин шлюбно-сімейних відносин, у зв'язку з відсутністю взаєморозуміння та наявністю різних поглядів на життя, з жовтня 2001 року подружні відносини між сторонами припинені, подружжям втрачено почуття любові та взаємної поваги, тому позивачка просить шлюб розірвати.
Позивачка в судове засідання не з'явилась, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, не заперечувала проти винесення заочного рішення, про що надала письмову заяву.
Відповідач у судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлявся належним чином - через оголошення в газеті «Вісті Придніпровя» від 15.06.2017 року. Відповідно до ст. 224 ЦПК України, суд вважає провести заочний розгляд справи.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню.
У судовому засідання встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 03.10.1981 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб, актовий запис №1803. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.
Шлюбно-сімейні відносини між сторонами припинені з жовтня 2001 року через сварки, які часто відбувалися в сім'ї з різних причин шлюбно-сімейних відносин, у зв'язку з відсутністю взаєморозуміння та наявністю різних поглядів на життя, що призвело до відчуження, втрати подружжям почуття любові та взаємної поваги.
Спільне господарство та сімейний бюджет сторони не ведуть,майновий спір на даний час відсутній.
Суд вважає, що при таких обставинах сім'ю зберегти неможливо, а шлюб необхідно розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.
Керуючись ст.ст. 11, 60, 169, 210-212, 224-226 ЦПК України, ст.ст. 110, 112 СК України, суд,-
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 03 жовтня 1981 року Відділом РАЦС Ленінського району м. Дніпропетровська, актовий запис №1803, -розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвища сторін залишити без змін.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. У разі якщо рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається з дня отримання копії рішення.

Суддя:
НОВОМИКОЛАЇВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
УХВАЛА

про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції

25 вересня 2017 рокуСправа № 322/905/17

Суддя Новомиколаївського районного суду Запорізької області Гасанбеков С.С., розглянувши клопотання представника позивача про участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції у цивільній справі

за позовом: Товариства з обмеженою відповідальністю «Хімагромаркетинг»

до: ОСОБА_1

про: стягнення заборгованості за договорами поставки,

встановив:

23 серпня 2017 року до Новомиколаївського районного суду Запорізької області надійшов вищезазначений цивільний позов, в якому позивач просить суд:

- стягнути з відповідача на користь позивача 96 829,24 грн., з яких: 84 199,34 грн. основного боргу; 12 629,90 грн. штраф.

Ухвалою судді від 06.09.2017 було відкрито провадження у справі, призначено судовий розгляд справи на 03.10.2017 о 09 год. 30 хв.

21.09.2017 судом отримано клопотання представника позивача ОСОБА_2 з проханням постановити ухвалу про участь ТОВ «Хімагромаркетинг» в особі її уповноваженого представника ОСОБА_2 у судовому засіданні в режимі відеоконференції та доручити Дніпровському районному суду м. Києва забезпечити проведення 03.10.2017 о 09 год. 30 хв. судового засідання в режимі відеоконференції в приміщенні цього ж суду за участю уповноваженого представника ТОВ «Хімагромаркетинг» ОСОБА_2 за адресою: 02105, м. Київ, вул. Сергієнка, 3.

Вирішуючи питання про наявність підстав для задоволення клопотання, суд виходить з наступного.

За правилами ст. 158-1 ЦПК України, суд за власною ініціативою або за клопотанням сторони чи іншого учасника цивільного процесу може постановити ухвалу про їх участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції (ч. 1); питання про участь особи у судовому засіданні в режимі відеоконференції вирішується судом за наявності відповідного клопотання або за власною ініціативою не пізніш як за пять днів до дня проведення такого судового засідання (ч. 3).

Згідно з ч. 1 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 ЦПК України юридичних осіб представляють їхні органи, що діють у межах повноважень, наданих їм законом, статутом чи положенням, або їх представники.

Таким чином, з огляду на необхідність забезпечення права позивача на участь у судовому засіданні суд визнає клопотання таким, що підлягає задоволенню.

Враховуючи вищезазначене, керуючись ст.ст. 158-1, 208, 210, 293 ЦПК України, суд

ухвалив:

1. Доручити Дніпровському районному суду міста Києва забезпечити проведення відеоконференції 03 жовтня 2017 року о 09 год. 30 хв. з Новомиколаївським районним судом Запорізької області.

2. Особа, яка братиме участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції: представник товариства з обмеженою відповідальністю «Хімагромаркетинг» (ідентифікаційний код 30262667) на підставі довіреності від 14 березня 2017 року ОСОБА_2.

Ухвала не підлягає апеляційному оскарженню окремо від рішення суду та набирає законної сили з моменту її постановлення. Заперечення на ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя С.С. Гасанбеков
Провадження № 2/337/1663/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 вересня 2017 року м. Запоріжжя

Суддя Хортицького районного суду м. Запоріжжя Нещеретна Л.М., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, так як подана з порушенням ст. 119, 120 ЦПК України.

Згідно ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позовні вимоги ОСОБА_3 відносяться до вимог майнового характеру.

Відповідно до Закону «Про судовий збір» в редакції від 01.01.2017 року за подання фізичною собою позовної заяви майнового характеру справляється судовий збір у розмірі 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Законом України «Про державний бюджет України на 2017 рік» установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб з 1 січня - 1600 гривень.

Відповідно до ст. 80 ЦПК України та п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 04.10.1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», ціна позову у позовах про визнання права власності на майно визначається виходячи з вартості майна на час звернення до суду. Під дійсною вартістю квартири розуміється грошова сума, за яку вона може бути продана в даному населеному пункті чи місцевості на час розгляду справи.

Ціна позову ОСОБА_1 зазначена 276618,20 гривень, проте до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору у розмірі 640,00 гривень, що не відповідає 1 відсотку ціни позову. Крім того в позові ОСОБА_2 просить відстрочити оплату судового збору в необхідному розмірі до розгляду справи по суті посилаючись на те, що єдиним джерелом його існування є пенсія. Натомість позивачем не надано довідки про розмір його пенсії а також документів на підтвердження того, що він та члени його сімї не мають інших джерел доходів.

Крім того, до позовної заяви не додано копії договору дарування та копії правовстановлюючих документів на спірну квартиру та автомобіль.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. ст. 119-121 ЦПК України або не сплачено судові витрати, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені в ухвалі недоліки позовної заяви на протязі пяти днів з дня отримання ухвали.

Ухвала щодо сплати судових витрат може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Запорізької області через Хортицький районний суд м. Запоріжжя шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали. В інший частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Л.М. Нещеретна
(âñòóïíà òà ðåçîëþòèâíà ÷àñòèíè)
30 ÷åðâíÿ  2017 ðîêó                                                                                  ñìò.Áåðåçàíêà
Áåðåçàíñüêèé ðàéîííèé ñóä Ìèêîëà¿âñüêî¿ îáëàñò³ ó ñêëàä³ :
ãîëîâóþ÷î¿ ñóää³ Ãàïîíåíêî Í.Î.,
çà ó÷àñòþ ñåêðåòàðÿ ñóäîâîãî çàñ³äàííÿ Ïîòðèâàºâî¿ Ì.À.,
ðîçãëÿíóâøè ó â³äêðèòîìó ñóäîâîìó çàñ³äàíí³ çàÿâó Áåðåçàíñüêî¿ ðàéîííî¿ äåðæàâíî¿ àäì³í³ñòðàö³¿ Ìèêîëà¿âñüêî¿ îáëàñò³ ïðî â³äñòðî÷êó âèêîíàííÿ ð³øåííÿ,
ï î ñ ò à í î â è â :
Ó çàäîâîëåíí³ çàÿâè â³äìîâèòè.
Óõâàëà ìîæå áóòè îñêàðæåíà â àïåëÿö³éíîìó ïîðÿäêó äî àïåëÿö³éíîãî ñóäó Ìèêîëà¿âñüêî¿ îáëàñò³ ÷åðåç Áåðåçàíñüêèé ðàéîííèé ñóä øëÿõîì ïîäàííÿ àïåëÿö³éíî¿ ñêàðãè â ïÿòèäåííèé ñòðîê ç äíÿ ¿¿ ïðîãîëîøåííÿ.
Ó ðàç³ ÿêùî óõâàëó áóëî ïîñòàíîâëåíî áåç ó÷àñò³ îñîáè, ÿêà ¿¿ îñêàðæóº, àïåëÿö³éíà ñêàðãà ïîäàºòüñÿ ïðîòÿãîì ïÿòè äí³â ç äíÿ îòðèìàííÿ êîï³¿ óõâàëè.
№ 336/4881/17
пр. № 2/336/2457/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2017 року м. Запоріжжя

Шевченківський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого - судді Суркової В.П.,

при секретарі Шаповаловій С.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В позові зазначив, що з відповідачкою перебуває у зареєстрованому шлюбі з 18 червня 2010 року, від шлюбу мають доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Шлюбні відносини припинені з початку липня 2017 року з причин відсутності порозуміння та різних поглядів на сімейне життя, які призвели до втрати почуття поваги та любові один до одного. Проживають окремо, спільне господарство не ведуть.

Позивач вважає, що подальше спільне подружнє життя неможливе, оскільки сімя розпалась остаточно, можливість її встановити втрачена, просить суд шлюб розірвати.

В судове засідання позивач не зявився, надав заяву, в якій просить суд розглядати справу без його участі, на позовних вимогах наполягає в повному обсязі.

Відповідачка в судове засідання не зявилась, надала суду заяву, в якій просить розглянути справу без її участі, позов визнає у повному обсязі, просить після розірвання шлюбу залишити прізвище без змін «Малахова».

Суд вважає можливим розглянути справу за відсутності осіб, які беруть участь у справі.

У відповідності до ч. 2 ст. 197 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Відповідно до ст. 174 ЦПК України суд приймає заяву відповідачки про визнання позову, оскільки визнання позову у даному випадку не суперечить закону та не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб.

Перевірив матеріали справи, зясувавши всі обставини, суд знаходить позов таким, що підлягає задоволенню.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що відповідачка позов визнала, сторони шлюбні відносини не підтримують, спільне господарство не ведуть, проживають окремо, суд приходить до висновку, що подальше збереження сімї при існуючих обставинах є недоцільним.

Керуючись ст. ст. 105,110, 112 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 10, 60, 61, 174, 197, 212-215 ЦПК України, -

ВИРІШИВ:

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 18 червня 2010 року Комунарським відділом реєстрації актів цивільного стану Запорізького міського управління юстиції, актовий запис № 323.

Прізвище відповідачки після розірвання шлюбу залишити без змін «Малахова».

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Запорізької області шляхом подання в суд першої інстанції апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення

Суддя В.П. Суркова