overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 443/1489/17 Провадження № 2-н/443/13/17
Жидачівський районний суд Львівської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
27 грудня 2017 року м. Жидачів
Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Ціпивко І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ПАТ "Жидачів-спецмонтажсервіс" нарахованої, але не виплаченої заробітньої плати,
Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оплату праці», працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.
Відповідно до ст. 115 КЗпП України, ст. 24 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні в строки, встановлені у колективному договорі, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів. Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.
Керуючись ст.ст. 161-163, 167-170, 172 ЦПК України, ст. 115 Кодексу законів про працю України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
СУДДЯ І.І. Ціпивко
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обгрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
У разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом пяти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Дата набрання судовим наказом законної сили «____» ______________201__ року.
Дата видачі судового наказу стягувачу «____» ______________201__ року.
СУДДЯ І.І. Ціпивко
Справа № 443/1493/17 Провадження № 2-н/443/16/17
Жидачівський районний суд Львівської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
29 грудня 2017 року м. Жидачів
Суддя Жидачівського районного суду Львівської області Ціпивко І.І., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ПАТ "Жидачів-спецмонтажсервіс" нарахованої, але не виплаченої заробітньої плати,
Відповідно до ст. 21 Закону України «Про оплату праці», працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.
Відповідно до ст. 115 КЗпП України, ст. 24 Закону України «Про оплату праці», заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні в строки, встановлені у колективному договорі, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів. Своєчасність та обсяги виплати заробітної плати працівникам не можуть бути поставлені в залежність від здійснення інших платежів та їх черговості.
Керуючись ст.ст. 161-163, 167-170, 172 ЦПК України, ст. 115 Кодексу законів про працю України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
СУДДЯ І.І. Ціпивко
Під час розгляду вимог у порядку наказного провадження та видачі судового наказу суд не розглядає обгрунтованість заявлених стягувачем вимог по суті.
Згідно ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом пятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав.
У разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом пяти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Дата набрання судовим наказом законної сили «____» ______________201__ року.
Дата видачі судового наказу стягувачу «____» ______________201__ року.
СУДДЯ І.І. Ціпивко
Справа № 293/651/16-ц
Провадження № 2-р/293/1/17
УХВАЛА

23 червня 2017 року смт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Васильчук С. Ф., розглянувши заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розяснення рішення від 19.01.2016 по справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 до Черняхівської селищної ради про визнання права власності та за позовом ОСОБА_4 до ТОВ "АВІС І" в особі директора ОСОБА_2 про визнання дії директора ТОВ "АВІС І" ОСОБА_2 щодо відмови у наданні дозволу на приватизацію неправомірними та визнання права власності за набувальною давністю на житловий будинок та господарські споруди хліва, гаража та літньої кухні, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (далі позивачі) звернулися до суду з заявою про розяснення рішення суду від 19.001.2016 по цивільній справі № 293/651/16-ц (далі заява).

Вивченням заяви встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України.

При поданні заяви до суду позивачами судовий збір не сплачено (в матеріалах позову відсутня квитанція про сплату судового збору). Водночас, позивачами не заявлено клопотання про відстрочення та (або) розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати (ст. 82 ЦПК України).

Відповідно до ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Згідно п. п. 1.4 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за подання до суду заяви про розяснення рішення, яку подано фізичною особою, справляється судовий збір у розмірі 0,2 відсотка прожиткового мінімуму для працездатних осіб (320,00 грн.).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву (заяву) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин подана заява підлягає залишенню без руху з наданням терміну для усунення її недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 8, 14, 15, 79, 119-121, 208-210 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про розяснення рішення від 19.01.2016 по справі № 293/651/16-ц залишити без руху.

Надати позивачам 5-денний строк з дня отримання цієї ухвали для усунення недоліків заяви, вказаних у мотивувальній частині даної ухвали.

Розяснити позивачам, що у випадку неусунення недоліків заяви вона буде їм повернута.

Ухвала набирає законної сили з моменту її постановлення.

Ухвала не підлягає оскарженню окремо від рішення суду, а заперечення відповідно до ч. 2 ст. 293 ЦПК України включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Головуючий суддя: С.Ф. Васильчук

Копія: вірно

Суддя
Справа № 180/838/17
УХВАЛА

про відкладення судового розгляду справи

20 червня 2017 р.

Марганецький міський суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Нанічкіної Н.М.

з секретарем Ганоченко Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до територіальної громади м.Марганця в особі Марганецької міської ради Дніпропетровської області про визнання права власності на ? частину будинку за набувальною давністю,

ВСТАНОВИВ:

Відповідач в судове засідання не зявився, про день, час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, заяв про розгляд справи за його відсутності або про відкладення розгляду справи не надав.

Відповідно до ч.4 ст.169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання без поважних причин належним чином повідомленого відповідача.

За цих обставин судовий розгляд справи підлягає відкладенню для повторного виклику відповідача.

Також, суд вважає за необхідне визнати явку відповідача в судове засідання обовязковою з таких підстав.

Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, яка є частиною національного законодавства, кожна людина при визначенні її громадянських прав і обовязків має право на справедливий судовий розгляд.

Згідно ч.3 ст.27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до ч.1 ст.169 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі якщо суд визнає потрібним, щоб сторона, яка подала заяву про розгляд справи за її відсутності, дала особисті пояснення.

Позивач звернулася до суду із позовом про визнання права власності на нерухоме майно за набувальною давністю.

Постановою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 07.02.2014 за №5 «Про судову практику в справах про захист права власності та інших речових прав» розяснено що враховуючи положення статей 335 і 344 ЦК, право власності за набувальною давністю може бути набуто на майно, яке належить на праві власності іншій особі (а не особі, яка заявляє про давність володіння), а також на безхазяйну річ. Отже, встановлення власника майна або безхазяйності речі є однією з обставин, що має юридичне значення, і підлягає доведенню під час ухвалення рішення суду (стаття 214 ЦПК).

Питання безхазяйного нерухомого майна відносяться до компетенції Марганецької міської ради, тому, з метою отримання необхідної для справи інформації суд вважає за необхідне визнати явку представника ради до суду обовязковою.

Керуючись ст.ст.27, 169, ст.197 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Відкласти розгляд справи до 11 липня 2017 року на 09-00 годину.

Явку представника відповідача в судове засідання визнати обов'язковою.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_2
Справа № 669/904/17
Провадження № 2/669/507/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 серпня 2017 року смт.Білогір'я

суддя Білогірського районного суду Хмельницької області Бараболя Н.С., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Білогірського обєднаного управління Пенсійного фонду України Хмельницької області про визнання права на соціальний захист,

В С Т А Н О В И В:

09 серпня 2017 року ОСОБА_1 (надалі позивач) звернувся в суд з позовом до Білогірського обєднаного управління Пенсійного фонду України Хмельницької області (надалі відповідач) про визнання права на соціальний захист, в якому вказав, що має право на оформлення пенсії на пільгових умовах. Відповідно позивач звернувся із заявою до Білогірського обєднаного управління пенсійного фонду України про призначення такої пенсії, проте позивачу відмовлено, у звязку з тим, що до пільгового стажу не можливо врахувати період роботи з 1 січня 2004 року по 30 вересня 2004 року, так як Фермерське господарство «Хлібодар» за рішенням суду знаходиться у стані припинення.

15 серпня 2017 року позивач звернувся до суду із заявою про повернення позовної заяви до відкриття провадження у справі та повернення сплаченого судового збору в розмірі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень 00 копійок).

У відповідності до вимог до п.1 ч.3, ч.4, ст.121 ЦПК України позовна заява повертається позивачеві коли позивач до відкриття провадження у справі подав заяву про повернення йому позову, про що суддя постановляє ухвалу.

Згідно п.2 ч.1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі повернення заяви або скарги.

ОСОБА_1 просить повернути позовну заяву та сплачений судовий збір.

За таких обставин заява позивача ОСОБА_1 підлягає задоволенню.

На підставі наведеного, керуючись ст.7 Закону України «Про судовий збір», ст..ст.121,293 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Білогірського обєднаного управління Пенсійного фонду України Хмельницької області про визнання права на соціальний захист повернути позивачу.

Повернути ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 640,00 грн. (шістсот сорок гривень, 00 копійок) на рахунок № 0008 в ГУ ДКСУ у Хмельницькій області, МФО 815013, , одержувач УК у Білогірському районі ( квитанція № 0.0. 823375037. 1 від 08 серпня 2017 року).

Виконання ухвали покласти на управління державного казначейства у Білогірському районі Хмельницької області.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Хмельницької області через Білогірський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя підпис ОСОБА_2

З оригіналом згідно.

Суддя Білогірського районного суду

Хмельницької області Н.С.бараболя
Справа № 678/851/17
Провадження № 2-678-358/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 листопада 2017 року смт. Летичів

Летичівський районний суд Хмельницької області в складі:

головуючого - судді Лазаренка А.В.

за участю секретаря Непийводи Л.Д.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Летичів справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В:

17.01.2016 року сторони зареєстрували шлюб у відділі державної реєстрації актів цивільного стану Летичівського районного управління юстиції у Хмельницькій області, актовий запис № 2, в якому у них народилася донька: Євангеліна, ІНФОРМАЦІЯ_1.

У звязку з тим, що між подружжям почали виникати непорозуміння, сварки та скандали, що привело до припинення сімейно-шлюбних відносин, позивач ОСОБА_1 звернулася в суд з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем.

В судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася, проте подала до суду заяву в якій просить справу розглядати у її відсутність, з метою збереження сімї просить надати шестимісячний строк для примирення.

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, проте подав до суду заяву в якій просить справу розглядати у його відсутність, з метою збереження сім"ї просить надати шестимісячний строк для примирення.

Суд вважає за можливе провести судовий розгляд справи у відсутності сторін на підставі наявних у справі доказів, в порядку ст. 197 ЦПК України, без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу.

Відповідно до ст. ст. 105,110-112 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, при цьому суд вживає заходів щодо примирення подружжя і постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши фактичні взаємини подружжя, враховуючи, що сторони подали до суду заяви в яких просять надати строк для примирення, що вказує на можливість збереження сім"ї , суд приходить до висновку, що подружжю необхідно надати шестимісячний строк для примирення.

На підставі наведеного, ст. ст.105, 110 - 112 СК України, керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 191 ч. 5, 197, 201, 212, 208 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И В:

Надати сторонам шестимісячний строк для примирення.

Зупинити провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу на шість місяців.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя: А. В. Лазаренко
Справа № 682/3287/17
Провадження № 2-зз/682/7/17
У Х В А Л А

16 листопада 2017 року суддя Славутського міськрайонного суду Хмельницької області Маршал І.М., розглянувши матеріали заяви ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову, -

встановив:

ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 звернулися до суду із заявою про скасування заходів забезпечення позову.

Просять суд скасувати арешт на житловий будинок та земельну ділянку по вул.. Сокола, 11 в м. Славута, який був накладений ухвалою Славутського міськрайонного суду від 07.04.2011 року.

Згідно постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна", у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця. Спори про право цивільне, повязані із належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до ст..15, 16 ЦПК України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією із сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. Відповідачами в таких справах є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ім'я (найменування) позивача і відповідача; перелік документів, що додаються до заяви.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до абз.4 ч. 8 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №5 від 3 червня 2016 року "Про судову практику в справах про зняття арешту з майна" якщо в заяві заявлена вимога лише про зняття арешту з майна, то сплачується судовий збір як за заяву немайнового характеру.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особоюстановить0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, розмір судового збору, який слід сплатити заявникам за позовну вимогу немайнового характеру становить 640 грн. 00коп.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених уст.119 і 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати 5-ти денний строк з дня отримання копії ухвали суду.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.. 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

ЗаявуОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 про скасування заходів забезпечення позову залишити без руху.

Надати заявникам строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання цієї ухвали.

У разі, якщо позивач в установлений строк не усуне недоліки позовної заяви, то така буде вважатись неподаною і повернеться позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Маршал І. М.
Справа № 214/3057/17
У Х В А Л А

іменем України

про надання часу для примирення та зупинення провадження по справі

п.7 ч.1 ст. 201 ЦПК України

20 червня 2017 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Хомініч С.В.

за участю секретаря Соколовської Т.О.,

представника позивача ОСОБА_1,

відповідача ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -,

ВСТАНОВИВ:

26 травня 2017 року ОСОБА_3 звернулася до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що подружнє життя з відповідачем не склалося, вони не підтримують подружні стосунки, не ведуть спільне господарство, разом фактично не проживають. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем суперечать інтересам сім'ї. За таких обставин збереження шлюбу та подальше сумісне життя, як і примирення є неможливим.

У судовому засіданні відповідач заявив клопотання про надання строку на примирення для збереження сімї. Пояснив, що дружина працює у Польщі, приїжджає до ОСОБА_4 на тиждень раз на три місяці, тому вони не мали змоги налагодити відносини. Мають спільного сина шести років, навчанням якого займається лише він, бо син проживає у ОСОБА_4 разом із ним. Вважає, що рішення дружини є не остаточним і його ще можна змінити.

Представник позивача заперечувала проти задоволення даного клопотання, адже позивач подає такий позов вдруге, бо в перший раз відповідач вмовив її залишити позов без розгляду. На даний час вважає, що немає необхідності надавати час.

Судом встановлено, що 21липня 2006 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_2та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Бурсюк) ОСОБА_5 (а.с.7). Мають спільного сина ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с.8). З огляду на викладене, суд вважає за доцільне надати сторонам строк на примирення тривалістю три місяці, тобто до 20 вересня 2017 року.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України, суд зобов'язаний зупинити провадження у справі у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Оскільки подружжю надано строк для примирення терміном три місяці, це є підставою для зупинення провадження у справі на зазначений термін.

Враховуючи наведене та керуючись ст. 111 Сімейного Кодексу України, ст.ст.191, 201, 293 ЦПК України, суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Клопотання відповідача про надання строку на примирення задовольнити.

Надати подружжю ОСОБА_3 та ОСОБА_2строк на примирення, тривалістю три місяці та відкласти розгляд справи на 20 вересня 2017 року на 09год. 30 хв.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2про розірвання шлюбу зупинити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу протягом 5 днів з моменту її постановлення в частині зупинення провадження у справі.

Суддя Хомініч С.В.
Справа № 214/1599/17
Р І Ш Е Н Н Я

Іменем України

про розірвання шлюбу

19 червня 2017 року м. Кривий Ріг

Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді Хомініч С.В.

за участю секретаря Соколовської Т.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

20 березня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що на даний час сім'я фактично розпалася, втрачені всі фізичні та духовні звязки між ними, мешкають окремо, стосунки не підтримують. Вважає, що подальше спільне життя з відповідачем суперечать інтересам сім'ї та вихованню дітей. З відповідачем перебувають у зареєстрованому шлюбі, мають двох дітей: доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, які на даний час мешкають та надалі будуть мешкати з позивачем. За таких обставин збереження шлюбу та подальше сумісне життя, як і примирення є неможливим.

До судового засідання позивач не зявилася, надала до суду письмову заяву про розгляд справи за її відсутності.

Відповідач до судового засідання не зявився, надав суду письмову заяву про згоду з позовними вимогами і проханням розглянути справу за його відсутності.

Згідно із вимогами ч. 2 ст.197 ЦПК України судове засідання проведено без фіксації технічними засобами, без участі всіх осіб, які беруть участь у справі.

У судовому засіданні встановлено, що 26 квітня 2014 року зареєстровано шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Рудень) Дарєю Олександрівною, про що зроблений актовий запис № 239 (а.с. 7). Подружжя має двох неповнолітніх дітей: доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 4) та сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а.с. 5). Спору про розподіл майна та місце проживання неповнолітніх дітей на даний час немає.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню за таких підстав: сторони припинили шлюбні відносини, спільного господарства не ведуть, мешкають окремо, подальше сімейне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, тому шлюб можливо розірвати.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 110-113, 115 СК України, ст. ст. 7, 8, 10, 11, 60, 212-218 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_2 та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Рудень) Дарєю Олександрівною, зареєстрований 26.04.2014 Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Криворізького міського управління юстиції у Дніпропетровській області, про що зроблений актовий запис № 239 розірвати.

Прізвище дружини після розірвання шлюбу залишити без змін.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 витрати на оплату судового збору в розмірі 640 (шістсот сорок) гривень 00 копійок.

Шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.

Апеляційну скаргу на рішення суду може бути подано протягом десяти днів з дня проголошення рішення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу.

Суддя Хомініч С.В.