24.10.2017 року Провадження №2/425/551/17
Справа №425/2115/17
місто Рубіжне Луганської області
Рубіжанський міський суд Луганської області, у складі головуючого судді Коваленка Д.С., секретар: Гайворонська І.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні, у приміщенні залу судових засідань Рубіжанського міського суду Луганської області, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулась до Рубіжанського міського суду Луганської області з позовною заявою до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу між ними, зареєстрованого 12 березня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Словянську Словянського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 71, після розірвання шлюбу бажала надалі іменуватися прізвищем «Кліпперт», а також просила стягнути з ОСОБА_2 на її користь понесені судові витрати.
Про місце, день та час розгляду справи по суті, сторони повідомлялись належним чином. У судове засідання для розгляду справи по суті позивач і відповідач не зявились, причини неявки не повідомили.
Позивач подала заяву, якою просила розглянути справу без її участі на підставі наявних у справі доказів, не заперечувала проти розгляду справи у заочному порядку та ухвалення заочного рішення, а також вказувала на те, що правові наслідки ухвалення заочного рішення їй відомі та зрозумілі, а їх розяснення судом вона не потребує. Відповідач причини неявки у судове засідання не повідомив, а правом на подачу заперечень та доказів, якими вони обґрунтовуються не скористався.
У звязку з неявкою у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, в силу положень частини другої статті 197 Цивільного процесуального кодексу України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.
У звязку із повторною неявкою в судове засідання відповідача, який був належним чином повідомлений про проведення судового засідання 28 вересня 2017 року та 24 жовтня 2017 року, та від якого заяви про розгляд справи за його відсутністю не надходило і причини неявки ним не повідомлені, а позивач не заперечувала проти вирішення справи у заочному порядку, розгляд справи здійснювався за відсутності позивача і відповідача, на підставі наявних у справі доказів (у заочному порядку), про що судом була постановлена ухвала без виходу до нарадчої кімнати, та у порядку частини пятої статті 209 Цивільного процесуального кодексу України занесена до журналу судового засідання.
Позиція позивача полягала у тому, що під час спільного проживання у неї з ОСОБА_3 зявились сварки, їхнє спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити її інтересам. У вересні 2016 року вони припинили шлюбні відносини, стали проживати окремо і перестали вести спільне господарство, і як наслідок вважає, що шлюб слід розірвати
А суд на основі всебічного, повного, обєктивного та безпосереднього дослідження, кожного наявного у матеріалах справи доказу окремо, а також у їх сукупності, встановив наступні обставини, та відповідно до них визначив такі правовідносини:
ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2) уклали шлюб, який зареєстровано між ними 12 березня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Словянську Словянського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 71. При цьому під час реєстрації шлюбу, ОСОБА_5 змінила прізвище з «Задорожня» на «Кліпперт» (а.с.7).
Разом з цим, у звязку із сварками між подружжям спільне життя і збереження шлюбу стало суперечити інтересам ОСОБА_5 (а.с.4-6).
Із встановлених обставин вбачається, що між позивачем та відповідачем виникли шлюбні правовідносини, в межах яких виник спір щодо права позивача, як одного з подружжя на припинення шлюбу шляхом його розірвання за рішенням суду.
Враховуючи визначені судом правовідносини, для вирішення спору, суд застосовує наступні норми матеріального права, виходячи при цьому із таких мотивів:
Частина 1 статті 51 Конституції України передбачає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. При цьому, примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається (частина перша статті 24 Сімейного кодексу України).
А частиною третьою статті 56 Сімейного кодексу України гарантується право кожного з подружжя на припинення шлюбних відносин. При цьому, одним із способів реалізації цього права, відповідно до положень частини другої статті 104, частини третьої статті 105 Сімейного кодексу України, є припинення шлюбу внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Відповідно до положень частини 2 статті 112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Оскільки позивач втратила бажання знаходиться у шлюбі з відповідачем, який ґрунтується на вільній згоді їх обох, суд вважає, що їх подальше спільне життя як подружжя і збереження шлюбу є неможливими, позаяк у протилежному випадку це буде суперечити інтересу позивача, що має істотне значення щодо знаходження у шлюбі при наявності вільної згоди, тобто у добровільному порядку, а тому позов в частині вимог щодо розірвання шлюбу між позивачем та відповідачем підлягає задоволенню.
Відповідно до положень частини 1 статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку із реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Тобто питання зміни прізвища, за загальним правилом, вирішується позивачем у позасудовому порядку.
Відповідно до частини першої статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
З огляду на те, що позовні вимоги підлягають задоволенню повністю, а судові витрати у вигляді судового збору у розмірі 640 гривень, які понесені позивачем по цій справі, суд вважає документально підтвердженими (а.с.2), вони підлягають стягненню на користь позивача з відповідача у повному обсязі
Таким чином, керуючись статтями 1-11,15,18,57-64,88,158-198,208,209,212-215,218,224-233 ЦПК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити частково.
Розірвати шлюб між ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1) та ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2), зареєстрований 12 березня 2016 року Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по місту Словянськ Словянського міськрайонного управління юстиції у Донецькій області, актовий запис № 71 (свідоцтво про шлюб серії І-НО №444004).
Стягнути з ОСОБА_2 (ІНФОРМАЦІЯ_2; зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3) на користь ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1; ідентифікаційний номер: НОМЕР_1; зареєстроване місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4) судовий збір у розмірі 640 (шістсот сорок) гривень.
В іншій частини позовних вимог відмовити.
Розяснити особам, які беруть участь у справі, що шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Після набрання рішенням законної сили, надіслати його до органу державної реєстрації актів цивільного стану за місцем ухвалення рішення для внесення відомостей до Державного реєстру актів цивільного стану громадян та проставлення відмітки в актовому записі про шлюб.
Заочне рішення може бути оскаржено позивачем шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Луганської області через Рубіжанський міський суд Луганської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Заочне рішення може бути переглянуто Рубіжанським міським судом Луганської області шляхом подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення до цього суду протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання позивачем апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано, та після закінчення строку для подання відповідачем письмової заяви про перегляд заочного рішення, якщо таку заяву не було подано. У разі подання позивачем апеляційної скарги заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом. У разі подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення, якщо його не скасовано, воно набирає законної сили після закінчення строку на подання ним апеляційної скарги, якщо таку скаргу не було подано. А у разі подання ним апеляційної скарги заочне рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя - Д.С. Коваленко