Справа № 190/702/17
Провадження №2/190/418/17
УХВАЛА

27 червня 2017 року м.П'ятихатки

Суддя П'ятихатського районного суду Дніпропетровської області Семенников О.Ю., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Лихівської селищної ради Пятихатського району Дніпропетровської області, треті особи Пятихатська державна нотаріальна контора Дніпопетровської області, управління Держгеокадастру у Пятихатському районі Дніпропетровської області, реєстраційна служба Пятихатського району Дніпропетровської області, відділ реєстрації актів цивільного стану Пятихатського районного управління юстиції, про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до Пятихатського районного суду Дніпропетровської області з позовом до Лихівської селищної ради Пятихатського району Дніпропетровської області, в якому просить суд встановити факт родинних відносин між нею та померлою ОСОБА_2 як між донькою та матірю відповідно, визнати спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_2 прийнятою та визнати за нею право власності на житловий будинок загальною площею 47,8м2, що розташований по вул.Свердлова,36 в смт.Лихівка Пятихатського району Дніпропетровської області, та право на земельну частку (пай) розміром 6,55 умовних кадастрових гектарів, розташовану на території Лихівської селищної ради Пятихатського району Дніпропетровської області, в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_2

Розглянувши подані матеріали, суддя приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам п.п.4),6) ч.2, ч.4, ч.5 ст.119 ЦПК України і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Згідно вимог п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна окрім іншого містити зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Проте позивач, заявляючи позовні вимоги про визнання права власності на житловий будинок та на земельну частку (пай), не зазначає будь-якої ціни позову за заявленими вимогами майнового характеру, як і не вказує підстави та обґрунтування визначення розміру ціни позову.

Відповідно до вимог ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

ОСОБА_1 в описовій частині позовної заяви, посилаючись на своє тяжке матеріальне становище, а саме невелику пенсію, розмір сплачуваних нею комунальних послуг, стан здоровя, просить суд звільнити її від сплати судового збору.

Відповідно до ч.1, ч.2 ст.8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі, або звільнити від його сплати.

Згідно з п.29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

В той же час, розглянувши доводи позивача щодо звільнення її від сплати судового збору, суд не вбачає обґрунтованих та переконливих підстав для звільнення позивача від сплати судового збору, оскільки нею не надано суду жодних доказів на підтвердження знаходження її у скрутному матеріальному становищі, що унеможливлює сплату судового збору, у звязку з чим суд відмовляє у клопотанні позивача про звільнення від сплати судового збору.

Положення ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» передбачають, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з ч.1 ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної зави майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, за подання до суду позовної зави немайнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Приймаючи до уваги, що заявником не зазначено ціни позову, проте заявлені вимоги як майнового, так немайнового характеру, а судом відмовлено у звільненні заявника від сплати судового збору, ОСОБА_1 необхідно надати документ про сплату судового збору в належному розмірі,виходячи із змісту заявлених позовних вимог.

Відповідно до вимог п.6 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна окрім іншого містити зазначення доказів, що підтверджують кожну викладену в позові обставину.

Відповідно до п.23 Постанови Пленуму Верховного суду України від 30.05.2008 року № 7 «Про судову практику в справах про спадкування» за наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказав на обовязкову наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема, відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину, що є належним доказом щодо фактів, які необхідно встановити для вирішення спору про право спадкування.

Проте позивач, звертаючись до суду з вимогою про визнання права власності на вищевказаний житловий будинок та земельну частку (пай) в порядку спадкування за законом, не зазначає відомості щодо її звернення до нотаріальної контори з приводу спадкування земельної частки (паю) та/або щодо отримання неї відмови нотаріуса про видачу свідоцтва про право на спадщину після померлої матері, про наявність підстав для звільнення від доказування цих обставин не зазначає.

Згідно з ч.4 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Відповідно до ч.1 ст.26 ЦПК України у справах позовного провадження особами, які беруть участь у справі, є сторони, треті особи, представники сторін та третіх осіб.

Як вбачається із змісту позовної заяви, позивачем в якості третіх осіб зазначені - Пятихатська державна нотаріальна контора Дніпопетровської області, управління Держгеокадастру у Пятихатському районі Дніпропетровської області, реєстраційна служба Пятихатського району Дніпропетровської області, відділ реєстрації актів цивільного стану Пятихатського районного управління юстиції, проте не зазначено, яким чином прийняте рішення суду може вплинути безпосередньо на права та обов'язки зазначених державних установ.

Проте порядок залучення до участі у справі третіх осіб у цивільному процесі передбачений положеннями ст.36 ЦПК України, які передбачають, що сторона, в якої за рішенням суду виникне право заявити вимогу до третьої особи або до якої у такому випадку може заявити вимогу сама третя особа, зобов'язана повідомити суд про цю третю особу. У такій заяві про залучення третьої особи повинні бути зазначені ім'я (найменування) третьої особи, місце її проживання (перебування) або місцезнаходження та підстави, з яких вона має бути залучена до участі у справі. Суд повідомляє третю особу про справу, направляє їй копію заяви про залучення третьої особи і роз'яснює її право заявити про свою участь у справі. Копія заяви надсилається особам, які беруть участь у справі. Якщо від третьої особи не надійшло повідомлення про згоду на участь у справі, справа розглядається без неї.

Відтак, при поданні позову заявником порушено встановлений ст.36 ЦПК України порядок залучення третіх осіб по справі, у звязку з чим позивачеві необхідно у вищевказаному порядку залучити зазначені нею органів (осіб) в якості третіх осіб по справі.

Відповідно до ч.1 ст.121 ЦПК України якщо позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119, 120 ЦПК України, суддя постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

В даному випадку недотримання позивачем положень ст.119 ЦПК України і на цій підставі залишення позову без руху не може бути розцінено як обмеження в доступі до правосуддя, який регламентовано ст.55 Конституції України. Європейський суд з прав людини в рішенні Міцци проти Мальти зазначив, що право на звернення до суду не є абсолютним і особа, яка має намір ним скористатися, повинна дотримуватися порядку, передбаченого національним процесуальним законодавством конкретної держави.

Враховуючи зазначені обставини, у звязку з невідповідністю позовної заяви встановленим вимогам, суд вважає за необхідне залишити позов ОСОБА_1 без руху та надати строк для усунення вищевказаних недоліків, але не більше трьох днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст.119-121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

У клопотанні ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Лихівської селищної ради Пятихатського району Дніпропетровської області, треті особи Пятихатська державна нотаріальна контора Дніпопетровської області, управління Держгеокадастру у Пятихатському районі Дніпропетровської області, реєстраційна служба Пятихатського району Дніпропетровської області, відділ реєстрації актів цивільного стану Пятихатського районного управління юстиції, про встановлення факту родинних відносин, встановлення факту прийняття спадщини, визнання права власності в порядку спадкування за законом залишити без руху, зобов'язавши заявника усунути виявлені недоліки.

Встановити строк для виконання вимог ухвали три дні з дня її отримання.

Розяснити заявнику, що у разі невиправлення зазначених недоліків заява буде вважатися неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає

Суддя О.Ю.Семенников