ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/4919/17
провадження № 2/753/3903/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"27" березня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Вовк Є.І., вичивши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Головне територіальне управління юстиції в м. Києві, П»ятнадцята Київська державна нотаріальна контора, про визнання права власності на нежитлове приміщення площею 66,5 кв.м у буд.№28 по вул. Григоренка в м. Києві в порядку спадкування після смерті ОСОБА_4, зазначивши ціну позову 192400 грн.,

В С Т А Н О В И В:

До Дарницького районного суду м. Києва надійшов вказаний позов.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Відповідно до положень ст.61 ЦПК України: обставини, визнані судом загальновідомими не потребують доказування

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання права власності щодо вказаного майна, дійсна вартість якого є більшою ніж сума 192400 грн., що на думку суду є загальновідомою обставиною, що також підтверджується і даними щодо мінімальної вартості такого майна, які містяться на Національному порталі нерухомості, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру судового збору у сумі 8000 грн. (ст.4 Закону України "Про судовий збір").

Крім того, заява подана з недотриманням і інших вимог ст.119 ЦПК України, а саме: не вказано номеру засобу зв"язку відповідача; відсутнє обгрунтування та зазначення доказів щодо наявності спору з ОСОБА_3 щодо предмету позову, при цьому відсутнє і обгрунтування щодо співвідношення останньої як до вказаного спірного майна так і до спадкодавця.

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву належить залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 залишити без руху та надати заявнику строк для усунення недоліків - п'ять днів з наступного дня після отримання копії цієї ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ