Справа № 635/2536/17
Провадження №2/635/1975/2017
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
17 жовтня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:
головуючого - судді Назаренко О.В.
за участю секретаря судових засідань Токарук Л.П.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за позовною заявою Акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі Харківського РВЕ до ОСОБА_2 про стягнення донарахування внаслідок порушення «Правил користування електричною енергією для населення», суд
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач посилається на те, що під час перевірки 26 вересня 2016 року електроустановки за адресою АДРЕСА_1, де проживає відповідач, який є споживачем послуг АК «Харківобленерго», виявлено факт безоблікового користування електричною енергією, електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховувалась внаслідок монтажу схованої проводки до приладу обліку.
Виявлені порушення були зафіксовані в акті.
Позивач зазначає, що АК «Харківобленерго» було завдано збитків, у зв'язку з чим представник позивача і був змушений звернутися до суду з даним позовом.
Представник позивача, ОСОБА_3, яка діє на підставі довіреності № 01-16юр/5922 від 10.08.2016 року, в судове засідання не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримала в повному обсязі, проти винесення заочного рішення не заперечувала.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про день та час слухання справи повідомлений належним чином, причина неявки суду не відома. Клопотання про відкладення справи до суду не надходили. У зв'язку з цим, суд, згідно вимогам ч. 4 ст. 169 та ст. ст. 224-225 ЦПК України, вважає можливим провести заочний розгляд справи, проти чого не заперечував і представник позивача по справі.
Дослідивши надані позивачем і долучені до матеріалів справи письмові докази, суд приходить до висновку про обґрунтованість позовних вимог та необхідність у їх задоволенні, виходячи з наступного.
В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_2 зареєстрований та проживає за адресою: АДРЕСА_2, що підтверджується відомостями адресно-довідкового бюро підрозділу ГУДМС України в Харківській області, сформованими станом на 24.07.2017 року.
26 вересня 2016 року працівниками АК «Харківобленерго» за адресою: АДРЕСА_1 було проведено перевірку електроустановки та виявлено факт порушення споживачем Правил споживання електричної енергії шляхом виявлено факт безоблікового користування електричною енергією, електрична енергія споживається, але приладом обліку не враховується внаслідок монтажу схованої проводки до приладу обліку, про що складено Акт про порушення №208060.
Згідно вказаного Акту, складеного співробітниками АК «Харківобленерго» за участю споживача ОСОБА_2, було встановлено, що споживач при користуванні електричною енергією за адресою: АДРЕСА_1, порушив вимоги п. 48 ПКЕЕН та умови договору, а саме, не дотримання вимог нормативно-технічних документів та договору, обов'язку невідкладно повідомляти енергопостачальника про недоліки в роботі приладу обліку, узгодження з енергопостачальником нових підключень та переобладнання електропроводки, внаслідок чого електрична енергія споживається, але не обліковується.
Відповідно до статті 714 ЦК України за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.
Статтею 27 Закону України «Про електроенергетику» встановлено, що правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність. Правопорушеннями в електроенергетиці є: крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку; порушення правил користування енергією тощо.
Відповідно до статті 26 цього ж Закону споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та правил користування електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України. Правила користування електричною і тепловою енергією для населення затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право перевіряти справність приладів обліку, знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем під час користування електричною енергією.
Пунктом 48 ПКЕЕН передбачено, що споживач несе відповідальність згідно із законодавством за: прострочення терміну внесення платежів за електричну енергію; порушення правил користування електричною енергією; ухилення або несвоєчасне виконання рішень та приписів Державної інспекції з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної енергії; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладу обліку; розукомплектування та пошкодження об'єктів електроенергетики, розкрадання майна цих об'єктів; насильницькі дії, що перешкоджають посадовим особам енергопостачальника виконувати свої службові обов'язки.
Пунктом 53 ПКЕЕН визначено, що у разі виявлення представником енергопостачальника порушення споживачем правил користування електричною енергією, у тому числі фактів розкрадання електричної енергії, складається акт, який підписується представником енергопостачальника та споживачем. Один примірник акта вручається споживачу, другий залишається у енергопостачальника. Споживач має право внести до акта свої зауваження. У разі відмови споживача від підпису в акті робиться позначка про відмову. Акт вважається дійсним, якщо його підписали три представники енергопостачальника. Акт про порушення цих Правил розглядається комісією з розгляду актів, що утворюється енергопостачальником і складається не менш як з трьох уповноважених представників енергопостачальника.
Як вбачається з матеріалів справи акт №208060 року підписаний трьома представниками енергопостачальника, а також ОСОБА_2
Відповідно до вимог п. 53 Правил 26.09.2016 року було проведено засідання комісії з розгляду актів порушення ПКЕЕН.
Відповідно до ст. 1166 ч.1 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної чи юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.
Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Тому, судовий збір у розмірі 1600 грн., сплачений позивачем, також підлягає стягненню з відповідача.
Таким чином, вимоги позивача обґрунтовані відповідно до вимог закону, а тому підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 5, 8, 10, 11, 15, 57-60, 88, 169, 208-210, 212-215, 224-226 ЦПК України, ст. 714 ЦК України, ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» від 16.09.1997 року, п. 48 «Правил користування електричною енергією для населення», затверджених Постановою КМУ від 26.07.1999 року №1357, суд
Позовні вимоги Акціонерної компанії «Харківобленерго» в особі Харківського РВЕ до ОСОБА_2 про стягнення донарахування внаслідок порушення «Правил користування електричною енергією для населення» - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, індивідуальний ідентифікаційний номер НОМЕР_1 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» донарахування в розмірі 70 000,00 грн. (сімдесят тисяч гривень).
Стягнути з ОСОБА_2 на користь Акціонерної компанії «Харківобленерго» судовий збір в сумі 1600 грн. (одна тисяча шістсот гривень)
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, встановленому Цивільно-процесуальним законодавством.
Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення, а особами які не були присутні в судовому засіданні у той же строк з моменту одержання його копії.

Суддя О.В. Назаренко

.