УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

19 червня 2017 року м. Хмельницький

Суддя Хмельницького міськрайонного суду Хмельницької області Мороз В.О., ознайомившись із позовною заявою Приватного підприємства виробничого підприємства «Скорпіум» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення частину будинку, визнання недійсним та скасування декларації про готовність обєкта до експлуатації, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, рішення державного реєстратора, -

встановила:

Позивач ПП виробничого підприємства «Скорпіум» звернулося до суду із позовною заявою до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області про:

- визнання недійсним та скасування декларації про готовність обєкта до експлуатації ХМ 25, зареєстрованої Інспекцією ДАБІ у Хмельницькій області 25.07.2013 року на реконструйовані приміщення та надбудову житлового будинку по вул. Л. Чайкіної, 24, в м. Хмельницькому;

- визнання недійсним та скасування свідоцтва про право власності на нерухоме майно, видане державним реєстратором Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції Хмельницької області ОСОБА_3 16.08.2013 року, індексний номер 8075885, на імя ОСОБА_1 на житловий будинок по вул. Л. Чайкіної, 24, в м. Хмельницькому;

- визнання недійсним та скасування рішення про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень, прийняте державним реєстратором Реєстраційної служби Хмельницького міськрайонного управління юстиції Хмельницької області ОСОБА_3 16.08.2013 року, індексний номер 5063237;

- зобовязання ОСОБА_1, ОСОБА_2 усунути перешкоди в користуванні земельною ділянкою площею 0,1690 га з цільовим призначенням для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд будівельних організацій та підприємств, що розташована по вул. Житецького, 28, в м. Хмельницькому, кадастровий номер :29:003:0086, яка знаходиться у постійному користуванні ПП ВП «Скорпіум», шляхом знесення частини житлового будинку, розташованій на цій земельній ділянці за його рахунок ОСОБА_1, ОСОБА_2

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Відповідно до пунктів 3, 4, 5, 6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Так, у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позивачем не вказано ціну позову за майнову вимогу, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду (пункт 4 прохальної вимоги). При цьому вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач. Відповідно до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК зазначення ціни позову щодо вимог майнового характеру є обов'язковою вимогою до змісту позовної заяви.

Відповідно до п. а п.12 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.1995 року №20 "Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності" визначено, що під дійсною вартістю майна розуміється грошова сума, за яку майно може бути продано в даному населеному пункті чи місцевості.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

Разом з тим, слід зазначити, що відповідно до ч. 1 ст. 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність» N2658-III звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення судового збору та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358 .

У відповідності до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (далі - оподаткування), є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог постанови Кабінету Міністрів України "Про проведення оцінки майна для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року № 358, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні, у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні хоча б за однією із спеціалізацій у межах напряму 1 Оцінка обєктів у матеріальній формі і напряму 2 Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності.

Так, позивач в позовній заяві не вказала ціну позову, яка відповідає фактичній (ринковій) вартості спірного майна на день звернення до суду та не зазначила вартість обєкту, виходячи з дійсної вартості на час розгляду справи відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».

З викладеного вбачається, що позивачу слід визначити ціну позову, обумовлену вартістю майна та надати підтвердження визначення дійсної вартості майна (висновок суб'єкта оціночної діяльності, який має право на проведення будівельно-технічної, товарознавчої (автотоварознавчої) експертизи та сплатити судовий збір відповідно до оцінки майна.

Так, згідно ст. 4 ч. 2 п. 1 п.п. 1, 2, ст. 6 ч. 3 ЗУ «Про судовий збір» із змінами внесеними ЗУ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору» від 06.12.2016 року, що набрав чинності 01.01.2017 року, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана юридичною особою становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Враховуючи, що позивачем у позовній заяві вказано 1 вимогу майнового та 3 вимоги немайнового характеру, а судовий збір в сумі 3200 грн. сплачено лише за подання до суду 2 вимог немайнового характеру, а тому позивач повинен доплатити судовий збір за 1 вимогу немайнового характеру в розмірі 1600 грн. та за 1 вимогу майнового характеру в розмірі відповідно до оцінки вартості майна, подавши оригінал квитанції про сплату такого.

Судовий збір підлягає сплаті за такими реквізитами: отримувач коштів УДКСУ у Хмельницькому районі, код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38045535, банк отримувача ГУДКСУ в Хмельницькій області, код банку отримувача (МФО) 815013, рахунок отримувача 0490, код класифікації доходів бюджету 22030001 (ідентифікаційний код суду: 26515061).

Клопотання про витребування доказів чи про намір заявляти клопотання про визначення ринкової вартості майна під час розгляду справи для оплати судового збору не заявлялося.

Окрім того, частиною 1 статті 15 ЦПК України встановлено, що суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи щодо: 1) захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин; 3) інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Згідно з ч. 1 ст. 1 ГПК України підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземні), громадяни, які здійснюють підприємницьку діяльність без створення юридичної особи і в установленому порядку набули статусу суб'єкта підприємницької діяльності, мають право звертатися до господарського суду згідно з встановленою підвідомчістю господарських справ за захистом своїх порушених або оспорюваних прав і охоронюваних законом інтересів, а також для вжиття передбачених цим Кодексом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.

Господарським судам підвідомчі справи у спорах, що виникають при укладанні, зміні, розірванні і виконанні господарських договорів, у тому числі щодо приватизації майна, та з інших підстав, крім: спорів про приватизацію державного житлового фонду; спорів, що виникають при погодженні стандартів та технічних умов; спорів про встановлення цін на продукцію (товари), а також тарифів на послуги (виконання робіт), якщо ці ціни і тарифи відповідно до законодавства не можуть бути встановлені за угодою сторін; спорів, що виникають із публічно-правових відносин та віднесені до компетенції Конституційного Суду України та адміністративних судів; інших спорів, вирішення яких відповідно до законів України та міжнародних договорів України віднесено до відання інших органів (п. 1 ч. 1 ст. 12 ГПК України).

Відповідно до ст.ст. 1, 12 ГПК України спори між підприємствами, установами, організаціями, особами, які займаються підприємницькою діяльністю та іншими юридичними особами розглядаються господарськими судами.

Тобто, критеріями розмежування справи цивільного судочинства від справи господарського судочинства є одночасно суб'єктний склад учасників процесу.

У п.3 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 01 березня 2013 року № 3 «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» роз'яснено, що вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суди повинні виходити з того, що відповідно до статей 15,16 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за КАС України, ГПК України, КПК України або КУпАП віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення.

Як встановлено у розясненнях, наданих у п. 2 Постанови Пленуму Вищого Господарського суду України № 10 від 24.10.2011 року «Про деякі питання підвідомчості і підсудності справ господарським судам», господарські суди розглядають справи у спорах, що виникають з господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені процесуальним законом до їх підсудності, та на вимоги статей 1, 4-1, 12 ГПК господарські суди розглядають справи в порядку позовного провадження, коли склад учасників спору відповідає приписам статті 1 ГПК, а правовідносини, з яких виник спір, мають господарський характер.

В силу ч. 2 ст. 118 ЦПК України позивач має право об'єднати в одній позовній заяві кілька вимог, пов'язаних між собою.

Не допускається об'єднання в одне провадження вимог, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, якщо інше не встановлено законом (ч. 1 ст. 16 ЦПК України).

Аналіз указаних норм дає підстави для висновку, що вимоги, які підлягають розгляду за правилами різних видів судочинства, не можуть бути об'єднані в одне провадження.

Отже, виходячи з наведеного, з урахуванням того, що в даному випадку позивачем є юридична особа, а відповідачами (Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради та Інспекція ДАБК у Хмельницькій області) також є юридичні особи, то не зрозуміло та не обґрунтовано, чому саме позивач вважає, що дана справа повинна розглядатися в порядку цивільного судочинства

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119, 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

За таких обставин вказану заяву слід залишити без руху, надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суддя -

постановила:

Позовну заяву Приватного підприємства виробничого підприємства «Скорпіум» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, Управління з питань реєстрації Хмельницької міської ради, Інспекції державного архітектурно-будівельного контролю у Хмельницькій області про усунення перешкод у користуванні земельною ділянкою шляхом знесення частину будинку, визнання недійсним та скасування декларації про готовність обєкта до експлуатації, свідоцтва про право власності на нерухоме майно, рішення державного реєстратора, залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви в строк, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Копію ухвали направити позивачу.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду, позовна заява вважатиметься неподаною і буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: