У Х В А Л А

02.03.2017 Справа №607/2678/17

Суддя Тернопільського міськрайонного суду Тернопільської області Братасюк В.М., ознайомившись із позовною заявою ОСОБА_1 кооперативу «Олімпія Б» до ОСОБА_2, третя особа Управління державної реєстрації Тернопільської міської ради про визнання недійсними та скасування свідоцтв про право власності на квартиру та господарське приміщення,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_1 кооператив «Олімпія Б» звернулося в суд із позовом до ОСОБА_2, третя особа Управління державної реєстрації Тернопільської міської ради про визнання недійсними та скасування свідоцтв про право власності на квартиру та господарське приміщення.

Відповідно до вимог ст.119 Цивільного процесуального кодексу України, позовна заява повинна містити: найменування суду, до якого подається заява; ім'я (найменування) позивача і відповідача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів що додаються до позовної заяви. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно із вимогами ст.120 Цивільного процесуального кодексу України, позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Відповідно до вимог ч.2 ст.4 ЗУ «Про судовий збір», за подання позовної заяви юридичною особою не майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 розміру прожиткового мінімуму тобто не менше 1600грн.

Крім того, відповідно до ч.3 ст.6 ЗУ «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до ч.2 ст.9 ЗУ «Про судовий збір» №3674 від 08.07.2011року, суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України".

Згідно п.26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014року, платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою додаються до позовної заяви (заяви, скарги) і мають містити відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано уповноваженою посадовою особою банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення та відміткою про зарахування суми судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Дана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України, оскільки позивачем не сплачено судовий збір з двох вимог немайнового характеру у розмірі 3200грн., не подано документів, що зазначені в додатках до позовної заяви та не подано копії позовної зави та доданих до неї документів для відповідача і третьої особи.

За нормами ст.121 ЦПК України заява, подана без додержання вимог, викладених у ст.ст.119-121 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За вказаних обставин, позовну заяву слід залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вищевказаних недоліків.

Враховуючи наведене та керуючись ст.ст. 119-120, 121 ЦПК України, ст.4 Закону України "Про судовий збір", -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 кооперативу «Олімпія Б» до ОСОБА_2, третя особа Управління державної реєстрації Тернопільської міської ради про визнання недійсними та скасування свідоцтв про право власності на квартиру та господарське приміщення - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали суду.

У випадку невиконання вимог даної ухвали заява буде вважатись неподаною і підлягатиме поверненню.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий суддяОСОБА_3