Справа № 495/8058/17
рішення

ІМЕНЕМ УКрАЇНи

25 жовтня 2017 року м. Білгород-Дністровський

Білгород Дністровський міськрайонний суд Одеської області

у складі головуючого судді Боярського О.О.,

при секретарі Рачицькій І.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Білгород-Дністровсь кому цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про визначення додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_3, яка померла 14.04.2015 року, обґрунтовуючи свої вимоги тим, що померла була ї свекрухою та за життя їй належала земельна ділянка № 43, площею 2,39 га, що знаходиться на території Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району в масиві № 18. Заповіт померла склала на імя своїх синів ОСОБА_2 та ОСОБА_4 чоловік позивачки. Однак, спадкоємці до державного нотаріусу з заявами про прийняття спадщини після смерті матері не звертались, оскільки автоматично фактично прийняли спадкове майно у своє розпорядження. Згодом, 06.05.2017 року чоловік позивачки ОСОБА_4, помер. Позивачка, як дружина, прийняла спадщину чоловіка, однак у неї відсутня можливість прийняти спадщину ОСОБА_3, яка в ? частці належить її чоловікові, через пропущення шестимісячного строку на звернення до нотаріусу з відповідною заявою.

Позивачка у судове засідання не зявилася, надала до суду заяву з проханням розглянути справу за її відсутністю, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач у судове засідання не зявився, надав до суду заяву з проханням позов розглянути за його відсутністю, заперечень не має.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши надані докази, суд вважає за можливе задовольнити позовну заяву з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, 14 квітня 2015 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЖД № 450131, актовий запис № 508 складений відділом ДРАЦС реєстраційної служби Білгород-Дністровського міськрайонного управління юстиції. За життя померла склала заповіт, яким належну їй ділянку площею 2,39 га, що знаходиться на території Крутоярівської сільської ради Білгород-Дністровського району в масиві № 18 ділянка № 43, надана для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, в рівних частках заповіла двом синам ОСОБА_2 відповідач по справі, та ОСОБА_4 чоловік позивачки.

Спадщину матері спадкоємці належним чином не оформили, а лише взяли майно під своє управління та розпорядження. Тому, звернувшись 14.06.2016 року до державного районного нотаріусу з заявою про прийняття спадщини, ОСОБА_4 було відмовлено у прийнятті заяви, оскільки ним був пропущений шестимісячний строк для такого звернення (лист Білгород-Дністровської районної державної нотаріальної контори 3 1084/02-17 від 14.06.2016р.)

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

06 травня 2017 року чоловік позивачки ОСОБА_4 помер, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії І-ЖД № 491198, актовий запис № 590 складений Білгород-Дністровським міськрайонним відділом ДРАЦС Головного територіального управління юстиції в Одеській області.

Відповідно до ст.. 1218 ЦК України, до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Згідно з ч.1 ст. 1276 ЦК України, якщо спадкоємець за заповітом або за законом помер після відкриття спадщини і не встиг її прийняти, право на прийняття належної йому частки спадщини, крім права на прийняття обов'язкової частки у спадщині, переходить до його спадкоємців (спадкова трансмісія).

Проте, прийняти частку спадщини померлої ОСОБА_3, яка належала її чоловікові ОСОБА_4, позивачка не може через пропущення її чоловіком строку на звернення до нотаріусу.

Відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Згідно з інформаційною довідкою Завідувача Білгород-Дністровської районної державної районної нотаріальної контори наданою 18.10.2017 року на запит суду, спадкова справа до майна померлої ОСОБА_3 не заводилась, що вбачається з реєстру спадкових справ.

У відповідності до п. 24 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» № 7, особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК. Зазначене положення застосовується до спадкоємців, в яких право на спадкування виникло з набранням чинності зазначеним Кодексом.

Суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина друга статті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.

Визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не повинен вирішувати питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи відсутність заперечень від відповідача, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими, доведеними, такими, що не порушують права інших осіб та спрямовані на захист спадкових прав позивача.

Відповідно до ч. 1, 4 ст. 174 ЦПК України, відповідач - визнати позов протягом усього часу судового розгляду, зробивши усну заяву. У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Згідно з постановою № 14 Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року "Про судове рішення у цивільній справі", за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

З огляду на викладене, суд вважає за необхідне, позов ОСОБА_1 задовольнити.

Керуючись ст.ст.1268, 1270, 1272 ЦК України, ст. ст. 3, 118, 119, 121, 169, 174, 218 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 задовольнити.

Надати ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1) додатковий тримісячний строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, яка померла 14.04.2015 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 10 денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

Суддя