overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 307/2489/17
Провадження № 2/307/1445/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2017 року м. Тячів

Тячівський районний суд

Закарпатської області

В складі : головуючого : Чопик В.В.

при секретарі: Олексій Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Тячів цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 11.07.2013 року вона вступила до шлюбу з відповідачем по справі ОСОБА_2 Від даного шлюбу у них народився син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з нею і перебуває на її повному утриманні та вихованні. Причиною розірвання шлюбу є те, що з відповідачем вони не зійшлися характерами, між ними виникали непорозуміння, безпідставні сварки, відповідач зловжив спиртними паніями. Разом не проживають більше двох років. Вона має намір створити іншу сімю з іншим чоловіком. Тому просить суд шлюб між ними розірвати, а доньку залишити їй на виховання.

Позивачка в судове засідання не зявилася, але надала суду заяву в якій просить суд справу розглянути у її відсутності, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявився, причини своєї неявки суду не повідомив, а тому суд на підставі ст. 169 ЦПК України справу розглянув у його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Згідно ст. 110 Сімейного кодексу України позов може бути предявлений одним із подружжя.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України підставами для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя є: 1. Суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини інваліда та інші обставини. 2. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В судовому засіданні встановлено, що фактичних сімейних стосунків між сторонами не має, не проживають разом більше двох років, в наданий судом строк для примирення не примирились, а тому суд вважає, що шлюб між ними слід розірвати.

Керуючись ст. ст. 10, 213-215 ЦПК України, ст. ст. 110, 112 СК України суд.

УХВАЛИВ:

Позов ОСОБА_1 задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 зареєстрований у виконкомі Глибокопотіцької сільської ради, Тячівського району, Закарпатської області, актовий запис №31 розірвати.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Закарпатської області через Тячівський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя: В.В. Чопик
№ 336/3316/17 пр. 2/336/1914/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

20 червня 2017 року м. Запоріжжя

Суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Суркова В.П., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області Міністерства юстиції України про зняття арешту,

В С Т А Н О В И Л А :

Позивачка звернулась до суду із зазначеним позовом.

Ознайомившись із змістом позовної заяви та додатками до неї, суд приходить до переконання, що заява не відповідає вимогам Цивільного процесуального кодексу України, зокрема:

Відповідно до п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

З зазначеною вимогою Закону узгоджується п.7 Постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009, № 2 Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції, відповідно якого суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

У відповідності до ст. 3 ЦПК України кожна особа може звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Позивачем, всупереч наведеним нормам не надано жодних належних та допустимих доказів на підтвердження відмови у заміні свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу Сервісним центром МВС м. Запоріжжя з приводу накладення арешту на автомобіль.

Зазначені недоліки позбавляють суд можливості вирішити питання щодо обґрунтованості заявлених вимог та відкриття провадження по справі.

Оскільки згідно ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання викладених в ст. ст.119, 120 ЦПК України вимог, або не сплачений судовий збір, підлягає залишенню без руху, позивачу треба надати строк для усунення зазначених недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст. ст. 119,120, 121, 293 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И Л А :

Позов ОСОБА_1 до Шевченківського відділу державної виконавчої служби м. Запоріжжя Головного територіального управління юстиції у Запорізькій області Міністерства юстиції України про зняття арешту залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення вказаних недоліків не більше п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі не виправлення недоліків зазначених в ухвалі суду у встановлений судом строк, позовна заява буде вважатись неподаною та повернута йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя В.П. Суркова
Справа № 308/4420/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області у складі:

головуючого судді Шепетко І.О.,

за участі секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгород цивільну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа без самостійних вимог Публічне акціонерне товариство «Комерційний Банк «Надра», про зняття арешту із заставного майна, -

В С Т А Н О В И В:

У провадженні Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області знаходиться вищезазначена справа.

Через канцелярію суду надійшла заява представника позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

Сторони в судове засідання не зявилися, про час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені.

Відповідно до ч. 2 ст. 197 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

З огляду на викладене фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, розглянувши вищезазначену заяву, перевіривши матеріали справи, дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення заяви, з огляду на наступне.

Відповідно до статті 11 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до пункту пятого частини першого статті 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

На підставі викладеного та керуючись статтями 207, 208-210, 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_2, ОСОБА_3, Міського відділу Державної виконавчої служби Ужгородського міськрайонного управління юстиції, третя особа без самостійних вимог Публічне акціонерне товариство «Комерційний Банк «Надра», про зняття арешту із заставного майна ? залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана протягом п'яти днів з дня її проголошення до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4
Справа №303/6509/17 2/303/3001/17 ряд.стат.звіту №48
РІШЕННЯ ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 грудня 2017 року м.Мукачево Мукачівський міськрайонний суд Закарпатської області

в складі: головуючого судді Монич В.О.

при секретарі Глеба Е.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

в с т а н о в и в :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2 зареєстрованого 17 жовтня 2009 року у виконкомі Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області, актовий запис №39. Позов мотивує тим, що шлюб з відповідачем виявився невдалим, спільне життя не склалося, а тому даний шлюб існує формально і його бажає розірвати. Від даного шлюбу мають двох дітей ? ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Позивач подав до суду заяву про розгляд справи у його відсутності, просить позов задоволити з підстав наведених у позовній заяві.

Відповідачка подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, проти задоволення позову не заперечує. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище Глагола.

Враховуючи заяву позивача з якої слідує, що позивач позов підтримує, заяву відповідача з якої слідує, що відповідачка проти розірвання шлюбу не заперечує, вивчивши та дослідивши матеріали цивільної справи, суд приходить до слідуючого висновку.

Судом встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 укладено шлюб 17 жовтня 2009 року у виконкомі Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області, актовий запис №39, що стверджується свідоцтвом про шлюб, серії 1-ФМ №060764 виданого 17 жовтня 2009 року (а.с.4).

Від даного шлюбу мають двох дітей ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, що стверджується копіями свідоцтва про народження (а.с.7-8) .

З доводів позивача вбачається, що даний шлюб з відповідачем виявився невдалим, спільне життя не склалося, шлюб існує формально, відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, що дає суду підстави вважати, що сторони не мають бажання зберегти сімю.

За таких обставин суд вважає, що спільне проживання та збереження сім'ї є не можливе, шлюб існує формально, тому позов слід задовольнити.

На вимогу відповідача після розірвання шлюбу залишити їй прізвище Глагола.

Керуючись ст.ст.10, 60, 208, 209, 212-215, 218 ЦПК України, ст.ст.104, 110, 112 СК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 - задовольнити.

Шлюб, укладений між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 17 жовтня 2009 року у виконкомі Чинадіївської селищної ради Мукачівського району Закарпатської області розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити відповідачу прізвище Глагола.

Судові витрати віднести за рахунок позивача.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий В.О.Монич
Справа № 310/8318/17
У Х В А Л А

13 грудня 2017 року м. Бердянськ

Бердянський міськрайонний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Вірченко О.М.,

присяжних ОСОБА_1, ОСОБА_2,

при секретарі Мельніченко А.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за заявою ОСОБА_3 про визнання громадянина недієздатним, встановлення над ним опіки і призначення опікуна, заінтересована особа: орган опіки та піклування виконавчого комітету Бердянської міської ради Запорізької області,

встановив:

ОСОБА_3 звернулася до суду з заявою про визнання ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, недієздатним, встановлення над ним опіки та призначення опікуна, посилаючись на те, що її племінник є інвалідом другої групи з дитинства, страждає на психічне захворювання, за своїм психічним станом не може розуміти свої дії, керувати ними, непрацездатний, що підтверджується довідками МСЕК від 21 грудня 2016 року та від 23 травня 2017 року.

В судове засідання заявник та її представник не зявились, надали заяву про розгляд справи без їх участі, заявили клопотання про призначення по справі судово-психіатричної експертизи. Представник третьої особи в судове засідання на зявилась, надала заяву про розгляд справи без її участі.

Розглянувши матеріали справи, враховуючи, що для встановлення психічного стану особи призначення експертизи є обовязковим, а у справі є наявні дані про психічний розлад здоровя ОСОБА_4, керуючись ст. ст.145, 239 ЦПК України, суд

ухвалив:

Призначити у цивільній справі судово-психіатричну експертизу, на вирішення якої поставити наступні питання:

1. Чи страждає ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, який зареєстрований та проживає за адресою: Запорізька область., м. Бердянськ, вул. Європейська (Кірова)АДРЕСА_1, на психічні захворювання, психічні розлади? Якщо так, то на які саме?

2. Чи здатний ОСОБА_4 внаслідок наявних у нього психічних захворювань, психічних розладів усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними?

Проведення експертизи доручити експертам Комунальної установи «Обласна клінічна психіатрична лікарня» Запорізької обласної ради, попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України.

У розпорядження експертів надати медичні документи у відношенні ОСОБА_4 та направити його для проведення експертизи.

Провадження у справі зупинити на час проведення експертизи.

Встановити строк для проведення експертизи один місяць.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Запорізької області через Бердянський міськрайонний суд протягом пяти днів з дня отримання копії.

Суддя О.М. Вірченко

Присяжні ОСОБА_1

ОСОБА_2
Дата документу Справа №
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Єдиний унікальний № 310/7714/16 Головуючий у 1 інстанції: Черткова Н.І.
Провадження №22-ц/778/2130/17 Суддя-доповідач: ОСОБА_1
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 червня 2017 року м. Запоріжжя

Колегія суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Запорізької області у складі:

головуючого: Онищенка Е.А.

суддів: Бєлки В.В.

ОСОБА_2

при секретарі: Книш С.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 28 березня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Розагропродукт», про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И Л А:

У листопаді 2016 року ОСОБА_3 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_4, третя особа: ТОВ «Розагропродукт», про стягнення заборгованості.

Ухвалою Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 28 березня 2017 року позовна заява залишена без розгляду в звязку з повторною неявкою належним чином повідомленого позивача у судове засідання.

Не погоджуючись з зазначеною ухвалою суду ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення норм процесуального права просить ухвалу суду скасувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду.

Заслухавши у судовому засіданні суддю-доповідача, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції та обставини справи в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно зі ст. 311 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Залишаючи позовну заяву ОСОБА_3 без розгляду, суд виходив з положень п.3 ст. 207 ЦПК України, а саме з того, що належним чином повідомлений позивач та його представник, 21.02.2017 року та 28.03.2017 року повторно не зявився до суду без поважних причин.

Такий висновок суду не відповідає матеріалам справи, оскільки належним чином позивач та його представник на судове засідання 28.03.2017 року повідомлені не були.

Електронний лист повідомлення на електронну скриньку представника позивача, на який послався суд не може бути прийнятий до уваги оскільки не містить дату та місця розгляду справи ( а.с. 99).

Свідчення про отримання поштового повідомлення суду в матеріалах справи відсутні.

З таких обставин ухвалу суду неможливо визнати законною та обґрунтованою, тому вона підлягає скасуванню , а справа, відповідно до ст. 311 ЦПК України , поверненню до суду першої інстанції для подальшого розгляду.

Керуючись ст. ст. 307, 312, 314,317 ЦПК України, колегія суддів,

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.

Ухвалу Бердянського міськрайонного суду Запорізької області від 28 березня 2017 року по даній справі касувати, справу направити до суду першої інстанції для продовження розглядую

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді:
Василівський районний суд Запорізької області
СУДОВИЙ НАКАЗ
13.12.2017 року Справа № 311/3318/17
Провадження № 2-н/311/255/2017
«13» грудня 2017 року Суддя Василівського районного суду Запорізької області Сидоренко Ю.В., розглянувши заяву Комунального підприємства «Дніпрорудненські теплові мережі» до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (АДРЕСА_1, ідентифікаційний податковий номер - НОМЕР_1), про стягнення заборгованості за надані житлово-комунальні послуги,
відповідно до ст. 11, 12, 509, 526, 527, 530 ЦК України, ст.ст. 95-97, 102, 103, 367 ЦПК України,
2. Судовий наказ набирає законної сили у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Ю.В. СИДОРЕНКО
Примітка* Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності «_____» ________________________ 20 ____ року
Термін пред`явлення наказу до виконання «_____»_________________20____року
Судовий наказ видано «_____»_________________20____року
Суддя ________________ ___________Ю.В. Сидоренко ________
підпис ініціали, прізвище судді, який видав наказ
Місце печатки суду
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказуПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітки
Інші відмітки ____________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________________________
Справа № 461/1587/17
У Х В А Л А

іменем України

"20" червня 2017 р. Галицький районний суд м. Львова в складі:

головуючого-судді Стрельбицького В.В.,

за участю секретаря Кахнич С.П.,

розглядаючи у відкритому судовому засіданні у м. Львові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання звіту незалежної оцінки майна таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України і не може бути використаним у виконавчому провадженні,

В С Т А Н О В И В :

В провадженні Галицького районного суду м. Львова знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання звіту незалежної оцінки майна таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України і не може бути використаним у виконавчому провадженні.

Позивач неодноразово не зявлявся в судові засідання, хоча належним чином був повідомлений про час, дату і місце слухання справи, про що свідчать наявні в матеріалах справи докази (розписки про вручення судового повідомлення), а також не подав суду заяву про розгляд справи у його відсутності.

Представник відповідача та відповідач в судові засідання не зявились.

Відповідно до п.3 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Тобто, з наведеної норми Закону випливає, що суд не повинен зясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання. Крім того, таке положення Закону повязано із дією принципу цивільного судочинства диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

До того ж, суд зауважує, що Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначає, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Таким чином, враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги той факт, що позивач повторно не зявився в судове засідання, не подав суду жодних доказів поважності причин неявки, від нього не надійшло заяви про розгляд справи за йоговідсутності, суд вважає, що даний позов слід залишити без розгляду.

Керуючись п.3 ч.1. ст.207 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1 до Головного територіального управління юстиції у Львівській області, фізичної особи-підприємця ОСОБА_2 про визнання звіту незалежної оцінки майна таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства України і не може бути використаним у виконавчому провадженні залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга протягом 5-ти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Стрельбицький В.В.