Справа № 147/438/17
Провадження № 2/147/431/17
27.06.2017 року Тростянецький районний суд Вінницької області
у складі: головуючого судді Волошина І.А.,
за участі секретаря судового засідання Чудак Г.І.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт. Тростянець в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з даним позовом і просила розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 03.11.1996 року в Олександрівській сільській раді Тростянецького району Вінницької області, актовий запис №19. Позовні вимоги позивач мотивує тим, що спільне життя з відповідачем не склалося, між ними часто виникали сварки, непорозуміння, а тому вони змушені були припинити шлюбні відносини. За період шлюбу у них народився син ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Шлюбні відносини між сторонами припинилися назавжди. Подальше збереження сімї вважає неможливим та недоцільним. Спільного господарства не ведуть. Після розірвання шлюбу позивач бажає залишити прізвище «Присяжнюк».
ОСОБА_1 в судове засідання не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала, просила суд їх задовольнити. Проти винесення судом заочного рішення не заперечила.
Суд вважає можливим розглянути справу у відсутності позивача відповідно до ч.2 ст. 158 ЦПК України, враховуючи, що остання скористалась своїми процесуальними правами.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, хоча про час, день та місце розгляду справи повідомлявся своєчасно та належним чином судовою повісткою, надісланою за місцем його реєстрації. Причини неявки суд не повідомлено, клопотання про відкладення розгляду справи не надано.
Суд не вбачає підстав для відкладення розгляду справи та вважає за можливе вирішити справу за наявними в ній доказами відповідно до ч. 4 ст.169 ЦПК України.
Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, взявши до уваги відсутність заперечення з боку позивача про можливий заочний розгляд справи та ухвалення заочного рішення на підставі наявних у справі доказів, суд постановив ухвалу про заочний розгляд справи.
Відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, у звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Судом встановлено, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 03.11.1996 року, який зареєстрували в Олександрівській сільській раді Тростянецького району Вінницької області за актовим записом №19, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-АМ № 309403 (а.с.5 ).
Сторони не підтримують шлюбних стосунків, спільного господарства не ведуть. Подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу неможливе.
Встановленим фактичним обставинам відповідають правовідносини, що регулюються Сімейним кодексом України.
Згідно ст. 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.
Дружина та чоловік зобовязані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сімї, відповідальні один перед одним, перед іншими членами сімї за свою поведінку в ній (ч. ч. 1,3 ст.55 СК України).
Відповідно до ст. 112 СК України для розірвання шлюбу за позовом одного з подружжя суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда інші обставини життя подружжя.
Згідно ч.2 ст. 104 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання. За ч.3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Позивач скористалася даним правом та звернулася до суду з даним позовом, в якому наполягає на розірванні шлюбу.
Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу. Приймаючи до уваги те, що причини, які спонукають позивача наполягати на розірванні шлюбу є обґрунтованими і подальше спільне життя подружжя та збереження шлюбу суперечило б її інтересам, що має істотне значення, а тому позов підлягає задоволенню.
За змістом ст. 113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до вимог ч. 8 ст. 235 ЦПК України у рішенні суду про розірвання шлюбу зазначається про вибір прізвища тим з подружжя, який змінив прізвище під час державної реєстрації шлюбу, що розривається.
Позивач не виявила бажання змінювати своє теперішнє прізвище.
Згідно ч.2 ст. 114 СК України, шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені нею та документально підтверджені судові витрати в сумі 1140,00грн., що складаються з судового збору в розмірі 640,00 грн (а.с.1) та витрат за надання правової допомоги в сумі 500,00грн.(а.с.6).
На підставі ст. ст. 10, 60, 197, 212, 213, 215, 224 ЦПК України, керуючись ст. ст. 104, 109, 110, 112 , 113, 114 Сімейного кодексу України, -
Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, та ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище Копка) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований 03.11.1996 року в Олександрівській сільській раді Тростянецького району Вінницької області, актовий запис № 19 - розірвати.
Після розірвання шлюбу позивачу за її згодою залишити прізвище «Присяжнюк».
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 понесені нею судові витрати в сумі 1140грн.00 коп.(одна тисяча сто сорок сорок) грн. 00 коп.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Вінницької області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Суддя