АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/826/17Головуючий по 1 інстанції
Категорія : 47 ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 квітня 2017 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3, ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу прокуратури Черкаської області на рішення Камянського районного суду Черкаської області від 13 лютого 2017 року у цивільній справі за позовом Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Жаботинської сільської ради Камянського району до ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - фермерське господарство «Гирич Микола Павлович», про внесення змін до договору оренди землі,

в с т а н о в и л а :

прокуратура звернулася 04.11.2016 до суду із указаним позовом, яким просила внести зміни до договору оренди землі від 13.02.2014, укладеного між Жаботинською сільською радою Камянського району та ОСОБА_6, який зареєстрований в Реєстраційній службі Камянського РУЮ Черкаської області 06.03.2014 за №5078646, а саме внести зміни до пункту 5 та пункту 9 вказаного договору та викласти їх в наступній редакції: п.5 «Нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 2 111 945,42 грн.»; п.9 «Орендна плата за земельну ділянку вноситься орендарем у грошовій формі у розмірі 3% від її нормативної грошової оцінки».

В обґрунтування вказано на те, що на момент звернення до суду протягом 2016 року відповідач сплатив орендну плату за використання земельної ділянки згідно умов Договору в розмірі 13 685,00 грн., що з розрахунку від нормативно грошової оцінки земельної ділянки за 2016 рік становить менше 1%. Між тим, відповідно до норм законодавства відповідач повинен сплатити орендну плату не менше 3% від нормативної грошової оцінки земельної ділянки, яка в 2016 році становить 2 111 945,42 грн., а отже мінімальний розмір орендної плати мав становити 63 358,40 грн. на рік. Надходження заниженого розміру орендної плати від користування земельною ділянкою, який не відповідає вимогам діючого законодавства, призводить до ненадходження до місцевого бюджету значних коштів, що є передумовою для неможливості фінансування запланованих органами місцевого самоврядування заходів, направлених на забезпечення виконання функцій по державному управлінню та соціальному захисту громадян чим порушуються інтереси держави, що стало підставою для звернення до суду з даним позовом.

Рішенням Камянського районного суду Черкаської області від 13.02.2017 у задоволенні позову відмовлено.

Не погоджуючись з таким рішенням суду першої інстанції, прокуратурою подано апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на порушення судом норм матеріального права та на невідповідність висновків суду обставинам справи, апелянт просить рішення суду скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позову. В обґрунтування вказано на те, що відомості про грошову оцінку землі, які суд оцінив критично, відповідають вимогам законодавства та не оспорюються учасниками справи; у справі мова йшла не про нову нормативно-грошову оцінку земельної ділянки, а про її індексацію згідно розробленої технічної документації, отже відсутні суперечності між останньою та витягами про нормативно-грошову оцінку землі, про що помилково вказано судом; відповідно до висновків ВСУ розмір орендної плати має переглядатися у звязку зі зміною нормативно-грошової оцінки землі; апелянт вважає, що не надсилання відповідачу пропозицій по внесенню змін до договору оренди землі не є перешкодою для внесення таких змін у судовому порядку, адже надсилання таких пропозицій є правом, а не обовязком сторони договору.

Заслухавши доповідь судді, пояснення осіб, які зявилися у судове засідання, вивчивши та обговоривши матеріали справи, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає до задоволення з таких підстав та мотивів.

Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що нормативна-грошова оцінка земельної ділянки, яка перебуває в оренді у відповідача, у встановленому порядку змінена не була, отже підстав для перегляду орендної плати, про що фактично просить прокурор, у даній справі не встановлено.

Колегія суддів погоджується з такими висновками суду та вважає, що встановивши дійсні обставини справи, суд першої інстанції дав належну оцінку зібраним доказам, правильно застосував норми матеріального права, не допустив порушень норм процесуального права, які призвели б до неправильного вирішення справи, та ухвалив у справі законне і обґрунтоване рішення, підстав для скасування якого колегія суддів не вбачає, виходячи з наступного.

При розгляді справи встановлено, що 13.02.2014 між Жаботинською сільською радою Камянського району, як орендодавцем, та ОСОБА_6, як орендарем, укладено договір оренди землі загальною площею 11,8582 га (в тому числі: 8,9794 га водного плеса (ставок), та болота площею 2,8798 га), яка знаходиться в межах населеного пункту с. Флярківка Камянського району. Цей договір зареєстровано у Реєстраційній службі Камянського РУЮ Черкаської області 06.03.2014 за №5078646. Строк дії договору становить 49 років (п.8). Згідно п.5 договору нормативна грошова оцінка земельної ділянки становить 1 179 890,90 грн. Згідно п.9 договору річна орендна плата становить 5 929,00 грн. (з розрахунку 0,5 % від грошової оцінки земельної ділянки).

Згідно п.33 договору зміна його умов здійснюється у письмовій формі за взаємною згодою сторін; у разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору спір розвязується в судовому порядку. У п.12 договору передбачено вичерпні підстави для перегляду розміру орендної плати, серед яких - зміна розмірів земельного податку.

Рішенням Жаботинської сільської ради Камянського району від 18.06.2013 №19-2/VI затверджено технічну документацію з нормативно грошової оцінки земель, в тому числі в с. Флярківка. Так, у вказаній технічній документації, яка була виготовлена ДП «Черкаський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» 24.04.2013 №6/3747-1 (п.18) передбачено, що для ставу (спірної земельної ділянки) базова вартість 1 кв. м встановлена в розмірі 9,36859 грн., що округлено до 9,95 грн.

В розрахунку на 11,8592 га спірної земельної ділянки її нормативна грошова оцінка становить 118592*9,36859 = 1 179 890,90 грн. про що і вказано в п.5 договору.

З часу прийняття вказаного рішення сільської ради розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки сільською радою не переглядався.

Рішенням Жаботинської сільської ради Камянського району від 18.06.2013 №19-4/VI передбачено, що у 2014 році орендна плата за 1 га земельної ділянки для ставків становить 500,00 грн., що знайшло відображення в п.9 договору, згідно якого річний розмір орендної плати для спірної земельної ділянки 500*118592=5 929,00 грн.

Рішенням Жаботинської сільської ради Камянського району від 10.07.2014 №26-7/VI передбачено, що у 2015 році орендна плата за 1 га земельної ділянки для ставків була такою ж. На 2016 та 2017 роки оренду плату для земель водного фонду (до яких відноситься спірна земельна ділянка) рішеннями Жаботинської сільської ради Камянського району від 24.07.2015 №32-9/VI та від 06.08.2016 №7-2/VI визначено виходячи з 0,5-0,65% від нормативної грошової оцінки (625,00 грн. за 1 га на рік).

Згідно долученої до позову інформації ДФС заборгованість по сплаті орендної плати по спірній земельній ділянці у відповідача відсутня.

У даній справі встановлено, що земельна ділянка, передана в оренду відповідачу, знаходиться на території с. Флярківка Камянського району, яка підпорядкована Жаботинській сільській раді Камянського району в межах населеного пункту. Орендна плата за договором, укладеним з відповідачем, зараховується до місцевого бюджету с. Жаботин Камянського району.

Сторони договору оренди землі, між якими наявні правовідносини на підставі спірного договору, заперечують проти задоволення позовних вимог прокуратури про внесення змін до договору.

Так згідно ст.30 ЗУ «Про оренду землі» зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку.

Згідно з ч.ч.1, 2 ст.651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї із сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Відповідно до ч.ч.1, 2 ст.632 ЦК України ціна в договорі встановлюється за домовленістю сторін. У випадках, визначених законом, застосовуються ціни (тарифи, ставки тощо), які встановлюються або регулюються уповноваженими органами державної влади або органами місцевого самоврядування. Зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом.

Як визначено ч.1 ст.15 ЗУ «Про оренду землі» (тут і далі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин), однією з істотних умов договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, форм платежу, строків, порядку її внесення і перегляду та відповідальності за її несплату.

Орендна плата за землю відповідно до ст.21 ЗУ «Про оренду землі» це платіж, який орендар вносить орендодавцеві за користування земельною ділянкою. Розмір, форма і строки внесення орендної плати за землю встановлюються за згодою сторін у договорі оренди (крім строків внесення орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, які встановлюються відповідно до ПК України.

У відповідності до ст.288 ПК України підставою для нарахування орендної плати за земельну ділянку є договір оренди такої земельної ділянки. Розмір та умови внесення орендної плати встановлюються у договорі оренди між орендодавцем (власником) і орендарем.

Як визначено п.12 договору оренди земельної ділянки, укладеного між відповідачем та сільською радою, розмір орендної плати за землю переглядається, зокрема, при зміні розміру земельного податку.

Проаналізувавши викладене, колегія суддів вважає вірними вказівки суду першої інстанції на те, що спірна земельна ділянка знаходиться в межах населеного пункту і по ній проведено грошову оцінку, згідно з положеннями ст. ст. 274, 288 ПК України (тут і далі у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) ставка податку за неї встановлюється у розмірі, визначеному договором, і розмір орендної плати також не може бути меншим цієї ставки.

Водночас, суд виходить з того, що базою оподаткування відповідно до статті 271 ПК України є нормативна грошова оцінка земельних ділянок з урахуванням коефіцієнта індексації, визначеного відповідно до порядку, встановленого розділом ХІІІ ПК.

За змістом п.289.1 ст.289 ПК України і ч.1 ст.13 ЗУ «Про оцінку земель» для визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності обовязково проводиться та використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок, яка являє собою капіталізований рентний дохід (дохід, який можна отримати із землі як фактора виробництва залежно від якості та місця розташування земельної ділянки), визначений за встановленими і затвердженими нормативами (ст.1 ЗУ «Про оцінку земель»).

Відповідно до положень ст.18 ЗУ «Про оцінку земель» нормативна грошова оцінка земельних ділянок, розташованих у межах населених пунктів, незалежно від їх цільового призначення проводиться не рідше ніж один раз на 57 років. Технічна документація з нормативної грошової оцінки земельних ділянок у межах населених пунктів затверджується відповідною сільською, селищною, міською радою (ч.1 ст.23 цього Закону).

Таким чином, нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати для земель державної і комунальної власності, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати, який в будь-якому разі не може бути меншим, ніж встановлено положеннями ст.288 ПК України.

Згідно з п.п.34, 35 ч.1 ст.26 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» до виключної компетенції сільської ради належить вирішення на пленарних засіданнях питань регулювання земельних відносин; затвердження ставок земельного податку відповідно до ПК України.

Відповідно до положень ст.144 Конституції України та ст.73 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування в межах повноважень, визначених законом, приймають рішення, які є обовязковими до виконання на відповідній території.

Все вищевикладене повністю узгоджується з правовим висновком ВСУ за № 6-325цс 16 від 18.05.2016 року, з якого, зокрема , вбачається, що згідно з пунктом 289.1 статті 289 Податкового кодексу України для визначення розміру податку та орендної плати використовується нормативна грошова оцінка земельних ділянок.Положеннями пункту 2 частини першої статті 13, частини першої статті 15 Закону України «Про оцінку земель» визначено, що нормативна грошова оцінка земельних ділянок проводиться у разі визначення розміру орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності. Підставою для проведення оцінки земель (бонітування ґрунтів, економічної оцінки земель та нормативної грошової оцінки земельних ділянок) є рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування. Згідно з пунктом 3 частини першої статті 15 Закону України «Про оренду землі» істотною умовою договору оренди землі є орендна плата із зазначенням її розміру, індексації, способу та умов розрахунків, строків, порядку її внесення, перегляду та відповідальності за її несплату. Таким чином нормативна грошова оцінка земель є основою для визначення розміру орендної плати, а зміна нормативної грошової оцінки земельної ділянки є підставою для перегляду розміру орендної плати. Відповідно до статті 30 Закону України «Про оренду землі» зміна умов договору оренди землі здійснюється за взаємною згодою сторін. У разі недосягнення згоди щодо зміни умов договору оренди землі спір вирішується в судовому порядку. Згідно зі статтею 651 ЦК України зміна або розірвання договору допускається за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом. Частиною другою цієї статті визначено, що договір може бути змінено або розірвано за рішенням суду на вимогу однієї зі сторін у разі істотного порушення договору другою стороною та в інших випадках, встановлених договором або законом.

Як встановлено судом першої інстанції та не заперечувалося в суді апеляційної інстанції, позивач взагалі не звертався до орендаря для вирішення питання щодо внесення змін до умов договору оренди в досудовому порядку, посилаючись на те, що орендодавець - Жаботинська сільська рада Камянського району категорично заперечує проти цього.

Прокуратура в обґрунтування позовних вимог надає витяг відділу Держгеокадастру у Камянському районі за №10-28-0.6-1701/2-16 від 30.09.2016, згідно якого визначено, що нормативна грошова оцінка спірної земельної ділянки становить 2 111 945,42 грн.

Вказаний розмір нормативної грошової оцінки спірної земельної ділянки різниться фактично в два рази з розміром, який був визначений технічною документацією, на підставі якої укладено договір оренди землі.

При цьому як відомості щодо оцінки спірної земельної ділянки, які фігурують у договорі, так і відомості, вказані у позовній заяві, сторонами справи не оспорюються, клопотань про призначення відповідної судової експертизи для визначення грошової оцінки земельної ділянки сторонами справи подано не було, отже у суду відсутні підстави для висновку про те, що грошова оцінка землі, переданої в оренду відповідачу, в договорі оренди землі є невірною з посиланням тільки на те, що згідно витягу від 30.09.2016, зробленого майже через три роки після оцінки, внесеної у договір оренди, вартість земельної ділянки зросла в два рази, про що фактично вказує прокурор.

Також, колегія суддів критично відноситься до посилань прокурора на те, що оскільки згідно ЗУ «Про запобігання фінансової катастрофи та створення передумов для економічного зростання в Україні», який набрав чинності 01.04.2014 року внесено зміни до ст. 288 ПК України та передбачено, що розмір орендної плати, встановлений договором, не може бути менше, ніж 3% нормативної грошової оцінки, виходячи з того, що спірний договір оренди землі укладено між сторонами 13.02.2014 року, тобто до набрання вказаним законом чинності, відповідно , не є імперативною підставою для перегляду умов договору оренди та внесення до нього змін в односторонньому порядку, про що йдеться в позові прокурора.

Згідно ч.1 ст.60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Отже прокурором не доведено наявність підстав для висновку про невідповідність розміру орендної плати, який зазначено у спірному договорі оренди землі, тим чи іншим вимогам законодавства.

Слід врахувати, що сторони спірного договору належним чином виконують його умови та заперечують проти внесення до нього змін, що складає предмет позову у даній справі.

Колегія суддів відхиляє апеляційні доводи про те, що відомості про грошову оцінку землі, які суд оцінив критично, відповідають вимогам законодавства та не оспорюються учасниками справи, оскільки дана обставина не свідчить про помилковість грошової оцінки землі, яка наявна у спірному договору оренди землі, та яка також не оспорюється його сторонами.

Слід оцінити критично апеляційні доводи про те, що у позові прокурора мова йшла не про нову нормативно-грошову оцінку земельної ділянки, а про її індексацію згідно розробленої технічної документації, отже відсутні суперечності між останньою та витягами про нормативно-грошову оцінку землі, про що помилково вказано судом, так як з тексту позовної заяви однозначно слідує, що грошова оцінка спірної земельної ділянки, на яку посилається прокуратура, є саме новою грошовою оцінкою, а не попередньою грошовою оцінкою з урахуванням індексації, при цьому позивач однозначно наполягає на задоволенні у повному обсязі своїх позовних вимог саме в такій редакції.

Колегія суддів враховує, що апелянтом не вказано на правові висновки ВСУ, які б у силу ст. 360-7 ЦПК України були обовязковими, та яким невірно надав оцінку в даній справі суд першої інстанції.

Інші доводи апеляційної скарги є несуттєвими, правильності висновків суду першої інстанції не спростовують і не дають підстав для скасування рішення суду, яке є законним та обґрунтованим, ухваленим з дотриманням норм матеріального та процесуального права.

Відповідно до ст. 308 ЦПК України, апеляційний суд відхиляє апеляційну скаргу і залишає рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив рішення з додержанням вимог матеріального та процесуального права. Не може бути скасоване правильне по суті і справедливе рішення з одних лише формальних міркувань.

Керуючись ст. ст. 303, 304, 307, 308, 313, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів,

у х в а л и л а :

апеляційну скаргу відхилити.

Рішення Камянського районного суду Черкаської області від 13 лютого 2017 року у цивільній справі за позовом Смілянської місцевої прокуратури Черкаської області в інтересах держави в особі Жаботинської сільської ради Камянського району до ОСОБА_6, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні відповідача - фермерське господарство «Гирич Микола Павлович», про внесення змін до договору оренди землі - залишити без змін.

Ухвала апеляційного суду набирає чинності з моменту проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до суду касаційної інстанції протягом 20 днів з дня її проголошення.

Головуючий :

Судді :