Провадження №2/389/303/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 травня 2017 року Знамянський міськрайонний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді - Берднікової Г.В.

при секретарі Чукановій О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Знам'янка Кіровоградської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Свої вимоги обґрунтувала тим, що з відповідачем знаходяться в зареєстрованому шлюбі. Від спільного життя мають повнолітню дочку.Подружні стосунки між ними припинені з 2015 року. Причиною розпаду сімї стали діаметрально протилежні погляди на шлюб та сімю, відповідач нехтує сімейними цінностями, за його ініціативи постійно виникають сварки, які й призвели до втрати почуттів любові і довіри один до одного. Вважає, що за вказаних обставин їх шлюб існує формально і його збереження вже не можливе, а тому шлюб підлягає розірванню. Після розірвання шлюбу позивач бажає відновити дошлюбне прізвище ОСОБА_3.

Сторони в судове засідання не зявилися, надали заяви, в яких просять розглянути справу без їх особистої участі, при цьому позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач проти розірвання шлюбу не заперечує.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюб, який зареєстровано 24 серпня 1996 року Виконавчим комітетом Мошоринської сільської ради Знамянського району Кіровоградської області, за актовим записом №10. Дошлюбне прізвище позивача ОСОБА_3 (а.с.5). Неповнолітніх дітей сторони не мають. Подружні взаємини між ними припинені, примирення вони не бажають.

За змістом ст. 24 СК України, добровільність шлюбу - одна з основних його засад, що є чинною не лише на стадії реєстрації, а являється довічною його рисою. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Відповідно до статей 105 та 112 Сімейного Кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя за рішенням суду, яке постановляється у випадку встановлення, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам їхніх дітей.

За змістом ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Згідно зі ст.174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову, якщо це не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, за наявності для того законних підстав суд ухвалює рішення про задоволення позову.

Судом встановлено, що сторони припинили шлюбні відносини та ведення спільного господарства, укладений ними шлюб існує лише формально і як такий не відповідає інтересам сторін. Позивач наполягає на розірванні шлюбу, а відповідач не заперечує проти розірвання шлюбу, що вказує на відсутність і з його сторони зацікавленості у збереженні шлюбу.

Таким чином суд, зясувавши фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, дійшов висновку, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу є недоцільним, а тому позовні вимоги про розірвання шлюбу підлягають задоволенню. Оскільки позивач при реєстрації шлюбу змінила прізвище, вона має право відновити дошлюбне прізвище після розірвання шлюбу.

Судові витрати за клопотанням позивача, викладеним у позовній заяві, суд відносить на рахунок позивача.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.24, 104, 105, 112, 113 СК України, ст.ст. 88, 174, 212-215, 294 ЦПК України суд,

В И Р І Ш И В:

ОСОБА_4 ОСОБА_5 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 (дошлюбне прізвище ОСОБА_3) ОСОБА_5 та ОСОБА_2, зареєстрований 24 серпня 1996 року Виконавчим комітетом Мошоринської сільської ради Знамянського району Кіровоградської області, за актовим записом №10, розірвати.

Відновити позивачу дошлюбне прізвище ОСОБА_3.

Судові витрати віднести на рахунок позивача, залишивши їх по фактично нею понесеним.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Кіровоградської області у десятиденний строк з дня її проголошення, через суд першої інстанції. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення суду, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Г.В. Берднікова