Справа № 185/5672/17
Провадження № 2/185/3217/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 жовтня 2017 року Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого судді: Бондаренко В.М.,

за участю секретаря: Данильченко Ю.О.,

розглянувши у відкритому заочному судовому засіданні у м. Павлограді Дніпропетровської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської районної у місті Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно,

В С Т А Н О В И В :

У липні 2017 року, відповідно до статті 1 Закону України "Про здійснення правосуддя та кримінального провадження у зв'язку з проведенням антитерористичної операції" та розпорядження голови Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 2710/38-14 від 02.09.2014 року, ОСОБА_1 звернулася до Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області з позовною заявою до Київської районної у місті Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно, в якій просила суд визнати за нею право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03 лютого 2014 року.

В обґрунтування позову позивач посилалася на те, що 03 лютого 2014 року помер її батько ОСОБА_2. Вона є єдиним спадкоємцем за законом після смерті батька. Вона у встановлений законодавством строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини. Однак, постановою державного нотаріуса Шостої Донецької державної нотаріальної контори ОСОБА_3 від 19.05.2017 року їй було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв'язку з неможливістю встановити осіб, що фактично прийняли спадщину після ОСОБА_2, не звертаючись з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори, крім того, неможливо запросити бюро технічної інвентаризації м. Донецька, яке свого часу зареєструвало право власності на квартиру, та законодавством не передбачено заведення більш ніж однієї спадкової справи після померлої особи. Таким чином, вона позбавлена можливості отримати свідоцтво про право на спадщину в інший спосіб, окрім як за рішенням суду.

У судове засідання позивач не з'явилася, надала суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить їх задовольнити.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився, не повідомив суд про причини не явки, хоча був належним чином повідомлений про день та час розгляду справи. Відомостей про неможливість зявитися в судове засідання представник відповідача суду не надав.

Суд, на підставі ст. 225 ЦПК України, ухвалив розглядати справу заочно.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 213 ЦПК України, рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства, вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно зясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.

Відповідно до вимог статті 328 ЦК України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів; право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

У судовому засіданні встановлено, що на підставі свідоцтва про право власності на житло № 3687 від 24 квітня 2007 року, виданого Управлінням комунальних ресурсів Донецької міської ради, ОСОБА_2 на праві спільної часткової власності належала 1/2 частина квартири АДРЕСА_1.

03 лютого 2014 року ОСОБА_2 помер, що підтверджується копією свідоцтва про смерть.

19 травня 2017 року до Шостої Донецької державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, який помер 03 лютого 2014 року, звернулася позивач ОСОБА_1 - дочка спадкодавця.

Однак, постановою державного нотаріуса Шостої Донецької державної нотаріальної контори ОСОБА_3 від 19 травня 2017 року позивачу було відмовлено у вчиненні нотаріальної дії, у зв'язку з неможливістю встановити осіб, що фактично прийняли спадщину після ОСОБА_2, не звертаючись з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори, крім того, неможливо запросити бюро технічної інвентаризації м. Донецька, яке свого часу зареєструвало право власності на квартиру, та законодавством не передбачено заведення більш ніж однієї спадкової справи після померлої особи.

Спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), як зазначено у статті 1216 ЦК України.

Стаття 1217 ЦК України встановлює, що спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

До складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст. 1218 ЦК України).

Відповідно до статті 1256 ЦК України спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.

Стаття 1261 ЦК України передбачає, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.

Відповідно до статті 1273 ЦК України спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Стаття 1268 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї. Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

У частині 2 статті 1274 ЦК України зазначено, що спадкоємець за законом має право відмовитися від прийняття спадщини на користь будь-кого із спадкоємців за законом незалежно від черги.

Стаття 1296 ЦК України передбачає, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.

Стаття 1297 ЦК України встановлює обов'язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.

Стаття 392 ЦК України передбачає, що власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Згідно п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України № 7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право власності на спадок видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадок в порядку встановленим цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформлені права на спадок особа може звернутись в суд за правилами позовного провадження.

У зв'язку з тим, що в судовому засіданні встановлено, що позивач є єдиним спадкоємцем за законом після померлого батька ОСОБА_2, якому на праві власності належала 1/2 частина квартири АДРЕСА_1, тому суд вважає, що позовні вимоги позивача доведені матеріалами справи, обґрунтовані та підлягають задоволенню в повному обсязі.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 88, 209, 212, 214, 215, 224-228 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської районної у місті Донецьку ради про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити в повному обсязі.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після смерті батька ОСОБА_2, який помер 03 лютого 2014 року.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Дніпропетровської області через суд першої інстанції шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене відповідачем в апеляційного порядку.

Суддя В.М. Бондаренко