провадження № 2/243/428/2017
УХВАЛА

20 квітня 2017 року

Слов'янський міськрайонний суд Донецької області у складі

Головуючого судді Ільяшевич О.В.,

при секретареві Гуменному М.А.,

за участю:

позивача ОСОБА_1,

відповідачки ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі Словянського міськрайонного суду Донецької області (вул. Добровольського, 2 м. Словянськ Донецької області) цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Словянського міськрайонного суду Донецької області перебуває вказана цивільна справа.

20 квітня 2017 року відповідачкою ОСОБА_2 до суду було подано зустрічну позовну заяву до ОСОБА_1 про розподіл сумісного майна подружжя. Крім того, в своєму позові ОСОБА_2 просить відстрочити їй сплату судового збору за подачу його до суду до ухвалення рішення по справі, у звязку із скрутним матеріальним становищем останньої.

20 квітня 2017 року у судовому засіданні ОСОБА_2 зустрічну позовну заяву підтримала та просила прийняти її до спільного розгляду. Крім того, відповідачка повідомила, що вона перебуває у скрутному матеріальному становищі, а тому не має можливості сплатити судовий збір, та просить суд відстрочити його сплату до вирішення справи по суті.

Вислухавши думку позивача ОСОБА_1, який вважав, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити, а також відмовити в обєднанні зустрічного позову із первісним, оглянувши матеріали справи, суд приходить до таких висновків.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК України, передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

Згідно із нормами ст. 8 ЗУ «Про зсудовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалоювідстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Однак, на підтвердження скрутного матеріального становища, ОСОБА_2 суду було представлено лише довідку ДФС.

Основною умовою, за якої може мати місце звільнення від сплати судового збору, - це майновий стан сторони, який повинен бути підтверджений достовірними доказами.

Самі по собі наведені ОСОБА_2 обставини та представлена довідка ДФС не свідчать про наявне скрутне матеріальне становище, за якого вона не має можливості сплатити судовий збір.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, суд не вбачає підстав для задоволення клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору.

З огляду на викладене, враховуючи ту обставину, що судом не знайдено підстав для відстрочення відповідачці сплати судового збору, зустрічну позовну заяву слід залишити без руху.

При цьому, суд зазначає, що відповідно розяснень, що містяться у п. 27 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху. При цьому у відповідній ухвалі суду має бути зазначено правильний порядок сплати та/або розмір судового збору.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру яка подана фізичною особою, або фізичної особою-підприємцем, ставка судового збору складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно із ст. 7 Закону України від 21.12.2016 № 1801-VIII «Про Державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць працездатних осіб: з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Таким чином, враховуючи, що ціна зустрічного позову становить 100 000 грн. 00 коп., то відповідно, відповідачкою за звернення до суду із даним позовом має бути сплачений судовий збір на загальну суму 1000 грн. 00 коп., як 1% від ціни позову.

З огляду на викладене, зустрічна позовна заява має бути залишена без руху, із наданням позивачці ОСОБА_2 строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

У задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору до ухвалення судового рішення у справі - відмовити.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про розподіл сумісного майна подружжя залишити без руху та надати позивачці строк в 5 (пять) днів з дня отримання нею копії цієї ухвали для надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору, розмір якого становить 1000 (одна тисяча) грн. 00 коп., якщо докази на підтвердження звільнення позивачки від сплати судового збору відсутні.

Кошти в оплату судового збору повинні бути перераховані на р/р 0075, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Донецькій області, отримувач Словянське УК /Словянськ/ 22030001, код ЄДРПОУ (банку) 37803368, МФО 834016, код класифікації доходів бюджету 22030001.

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачці.

Розяснити у цій ухвалі, що відмова у задоволенні клопотання не перешкоджає повторному зверненню із вказаним клопотанням за наявності підстав.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий - суддя: О.В. Ільяшевич