Справа №: 398/519/17
провадження №: 2/398/1317/17
"19" червня 2017 р. Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області в складі:
головуючого судді Авраменка О.В.,
з участю секретаря Міщенко С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
В лютому 2017 року Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором від 05 червня 2007 року в розмірі 11 616 грн. 19 коп.
Свої вимоги мотивує тим, що 05 червня 2007 року між позивачем та відповідачем укладено кредитний договір, за умовами якого відповідач отримала кредит у розмірі 3 900,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на картковий рахунок. Відповідач порушила умови кредитування та не виконує належним чином зобовязання, в результаті чого станом на 29 грудня 2016 року виникла заборгованість в розмірі 11 616 грн. 19 коп., яка складається з: 3 609 грн. 23 коп. заборгованість з тіла кредиту; 1 923 грн. 63 коп. заборгованість по процентам за користування кредитом; 5 292 грн. 08 коп. заборгованість за пенею; 250 грн. 00 коп. штраф (фіксована частина); 541 грн. 25 коп. штраф (процентна складова).
Представник позивача, належним чином повідомлений про час, дату та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився. Подав заяву про розгляд справи у його відсутність, де вказав, що підтримує позовні вимоги в повному обсязі з підстав вказаних в позові, зазначивши, що не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення (а. с. 55).
Відповідач, належним чином повідомлена про час, дату та місце розгляду справи, що підтверджується рекомендованими повідомленнями про вручення поштового відправлення, двічі в судове засідання не з'явився, (а. с. 65, 72). Причини неявки не повідомила, з заявою до суду про неможливість розгляду справи у її відсутність не зверталася.
За таких обставин, суд ухвалив провести заочний розгляд справи у відсутність сторін, постановивши заочне рішення на підставі наявних у справі доказів відповідно до вимог ст. ст. 224 226 ЦПК України, оскільки представник позивача не заперечує проти заочного розгляду справи.
Дослідивши матеріали справи у їх сукупності, з'ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтуються позов, оцінивши подані сторонами докази, суд приходить до наступних висновків.
Суд в межах заявлених позовних вимог та наданих доказів у справі встановив наступні факти та правовідносини.
Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.
Істотними умовами кредитного договору, відповідно до змісту ч. 1 ст. 638 та ст. 1054 ЦК України, є умови про мету, суму і строк кредиту, умови і порядок його видачі, розмір, порядок нарахування та виплата процентів, відповідальність сторін.
Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
05 червня 2007 року відповідач подала банку анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в Приватбанку та оформлення на її імя платіжної картки. Своїм підписом на анкеті-заяві відповідач підтвердила факт отримання інформації про умови кредитування в письмовому вигляді, та погодився з його умовами, а також з Умовами та Правилами надання банківських послуг, Тарифами Приватбанку (а. с. 15, 16 49). Таке приєднання відповідачем вчинено у письмовій формі, що ґрунтується на положеннях ст. 634 ЦК України.
За цим договором про надання банківських послуг відповідач отримала кредит у розмірі 250,00 грн. у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку. В подальшому кредитний ліміт неодноразово збільшувався, востаннє 14 жовтня 2013 року до 3 900,00 грн. (а. с. 14).
Взяті на себе зобов'язання за кредитним договором відповідач припинила виконувати, здійснивши останній платіж 23 серпня 2016 року в розмірі 47,60 грн., у зв'язку з чим станом на 29 грудня 2016 року виникла заборгованість в розмірі 11 616 грн. 19 коп., яка складається з: 3 609 грн. 23 коп. заборгованість з а кредитом; 1 923 грн. 63 коп. заборгованість по процентам за користування кредитом; 5 292 грн. 08 коп. заборгованість за пенею; 250 грн. 00 коп. штраф (фіксована частина); 541 грн. 25 коп. штраф (процентна складова), що підтверджується розрахунком заборгованості, наданим позивачем (а. с. 7 13).
Статтями 10, 11 та 60 ЦПК України встановлено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно зі ст. ст. 526, 530, 610, ч. 1 ст. 612, ст. 629 ЦК України зобов'язання повинні виконуватись належним чином, у встановлений термін, відповідно до умов договору та вимог чинного законодавства. Порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання). Одностороння відмова від виконання зобовязання не допускається. Договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти.
Якщо договором встановлений обовязок позичальника повернути позику частинами, то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилась, та сплати процентів (ч. 2 ст. 1050 ЦК України).
Згідно з ст. 1049 ЦК України позичальник зобов'язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором.
Частиною 1 статті 1050 ЦК України встановлено, що у разі порушення боржником зобов'язання він зобов'язаний сплатити неустойку.
Відповідно до ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов'язання. Штрафом є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми невиконаного або неналежно виконаного зобов'язання (ч. 2 ст. 549 ЦК України). Пенею є неустойка, що обчислюється у відсотках від суми несвоєчасно виконаного грошового зобов'язання за кожен день прострочення виконання (ч. 3 ст. 549 ЦК України).
Відповідно до п. 2.1.1.7.6. Умов та правил надання банківських послуг та підписаної відповідачем анкети-заяви від 06 червня 2007 року передбачено стягнення штрафу з позичальника при порушенні останнім строків платежів за будь-яким грошовим зобов'язанням.
Окрім того, умовами договору про надання банківських послуг передбачена сплата пені у разі прострочення виконання зобов'язання.
Статтею 61 Конституції України встановлено, що ніхто не може бути двічі притягнутий до юридичної відповідальності одного виду за одне й те саме правопорушення.
Оскільки, відповідно до ст. 549 ЦК України, штраф і пеня є одним видом цивільно-правової відповідальності, а тому їх одночасне застосування за одне й те саме порушення строків виконання грошових зобов'язань за кредитним договором свідчить про недотримання положень, закріплених у статті 61 Конституції України щодо заборони подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення.
Зазначена правова позиція викладена Верховним Судом України у постанові №6-2003цс15 від 21 жовтня 2015 року, яка згідно зі ст. 360-7 ЦПК України враховується судом.
Враховуючи те, що відповідач не виконала передбачені кредитним договором і законом зобов'язання, внаслідок чого утворилася заборгованість за кредитним договором, суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення заборгованості за кредитом, по процентам за користування кредитом та штрафу (фіксована частина) та штрафу (процентна складова).
В той же час, оскільки позивач в судове засідання не з'явився та не висловив свою думку щодо необхідності стягнення з відповідача штрафу чи пені, та з метою недопущення подвійної цивільно-правової відповідальності за одне і те саме порушення, не підлягають задоволенню позовні вимоги в частині стягнення пені за прострочення виконання зобовязань.
Оскільки, умовами кредитного договору передбачено обовязок відповідача сплатити штраф у розмірі 250,00 грн. + 5% від суми позову, то при задоволенні позову частково з відповідача підлягає стягненню 5% від стягненої суми, що становить 276,64 грн. (3 609,23 (тіло кредиту)+1 923,63 грн. (відсотки за користування кредитом) = 5 532,86 грн.).
Відповідно до ст. 88 ЦПК України суд стягує з відповідача на користь позивача сплачений судовий збір, пропорційно до задоволених вимог в розмірі 832,00 грн.
На підставі ст. ст. 526, 530, 549, 610, 612, 629, 634, 638, 1049, 1050, 1054, 1056-1 ЦК України та керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 88, 209, 212 215, 218, 224 226 ЦПК України, суд
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» заборгованість станом на 29 грудня 2016 року в розмірі 6 059 (шість тисяч пятдесят девять) гривень 50 копійок, що складається з:
-3 609 грн. 23 коп. заборгованість з тіла кредиту;
-1 923 грн. 63 коп. заборгованість по процентам за користування кредитом;
-250 грн. 00 коп. штраф (фіксована частина);
-276 грн. 64 коп. штраф (процентна складова).
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, на користь Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» судовий збір в розмірі 832 (вісімсот тридцять дві) гривні 00 копійок.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 діб з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області. У цьому разі десятиденний строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Позивач має право оскаржити заочне рішення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Кіровоградської області через Олександрійський міськрайонний суд Кіровоградської області протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О.В. Авраменко