Справа № 500/4487/17
Провадження № 2/500/2806/17
У х в а л а

17 серпня 2017 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Присакар О.Я., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно,-

ВСТАНОВИВ:

16.08.2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно.

Відповідно до п.п.3, 4,5, 6 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заяви повинна містити зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги та зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування. Тобто особа, що подала заяву повинна навести повне викладення обставин, якими ґрунтуються данні вимоги та посилання на засоби доказування.

Пункт 7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.09 р № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» вказує, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину. Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК України, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК України постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху і надає строк для усунення недоліків.

Частиною 5 ст. 119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Згідно ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про судовий збір» - судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 2 ЗУ «Про судовий збір» - платники судового збору громадяни України, іноземці, особи без громадянства, підприємства, установи, організації, інші юридичні особи (у тому числі іноземці) та фізичні особи підприємці, які звертаються до суду чи стосовно яких ухвалене судове рішення, передбачене цим Законом.

Згідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» - судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Пунктом 1 частини 2 ст. 4 ЗУ «Про судовий збір» встановлено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру ставка судового збору встановлюється у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 ЗУ «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 1 січня 2017 року 1600 грн.

Позивач, звертаючись до суду з вищевказаним позовом, не додав документ, що підтверджує сплату судового збору та не надав документів, які б підтверджували звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.119 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності на спадкове майно залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправлення вищевказаних недоліків позовної заяви в пятиденний строк з дня отримання ухвали. Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута йому.

Копію ухвали направити позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3