Провадження № 2/761/402/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 квітня 2017 року Шевченківський райсуд міста Києва в складі:

головуючого-судді Малинникова О.Ф.

при секретарях - Данилевській Є.П., Салаті В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу № 761/37745/15-ц за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, Третя Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування,-

в с т а н о в и в :

У грудні 2015 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, Третя Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування.

Позивач зазначила, що 11.07.2003 року ОСОБА_3 на випадок своєї смерті зробила розпорядження щодо свого майна, заповівши його на ОСОБА_4, що підтверджується заповітом, посвідченим державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори.

04.02.2006 року ОСОБА_4 зареєструвала шлюб з ОСОБА_5, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 - померла, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_2 від 18.09.2014.

ОСОБА_1 звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної контори з заявою про оформлення спадкових прав після смерті ОСОБА_3, на 1/2 квартири АДРЕСА_2 та на земельну ділянку для ведення садівництва площею - 0,0591 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

20.10.2015 року державним нотаріусом Третьої Київської державної нотаріальної контори за результатами вивчення поданих позивачем документів та заяви представника позивача про видачу свідоцтва про право власності прийнято постанову про відмову у видачі свідоцтва проправо власності за заповітом.

Позивач вважає, що вона є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_3, у зв'язку з чим просила суд визнати за нею право власності у порядку спадкування на 1/2 квартири АДРЕСА_2 та на земельну ділянку для ведення садівництва площею - 0,0591 га, що розташована за адресою: АДРЕСА_1.

Крім того, представник позивача в письмових поясненнях (а.с. 158-159) додатково зазначив, що рішенням Шевченківського районного суду

м. Києва від 29.10.2014 року у справі №761/24295/14-ц задоволено позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини. Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.01.2015 року скасовано рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 29.10.2014 року та ухвалено нове рішення про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 Ухвалою Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.06.2015 року рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.01.2015 року скасовано, а рішення Шевченківського районного суду

м. Києва від 29.10.2014 року залишено в силі.

У зв'язку з наведеним представник позивача, посилаючись на обставини, встановлені рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 29.10.2014 року у справі №761/24295/14-ц, вказує, що інших спадкоємців за заповітом або тих, які мають обов'язкову долю в спадщині після смерті ОСОБА_3 немає.

Протокольною ухвалою від 02.08.2016 року залучено в якості третіх осіб ОСОБА_2, Третю Київську державну нотаріальну контору.

Позивач та її представник в судове засідання не з'явилися. Про день, час і місце розгляду справи повідомлялися належним чином, від представника позивача на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у його відсутність (а.с. 43).

Відповідач в судове засідання свого представника не направив. Про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином. Від представника відповідача на адресу суду надійшли письмові пояснення (а.с. 35-36), відповідно до яких представник відповідача вказує про те, що чинним законодавством не передбачено такої підстави для звернення до суду та застосування такого способу захисту, як визнання права власності в порядку спадкування. Вважає, що позивачем не доведено наявність порушеного права або оспореного Київською міською радою права за захистом якого позивач звернулася до суду. Посилаючись на ст. 392 Цивільного кодексу України, вказує, що позов про визнання права власності може пред'явити виключно власник майна, а підставами для звернення з таким позовом є вичерпними, а саме: оспорення або не визнання такого права іншою особою, а також втрата власником документа, що засвідчує його право власності. В цих же письмових поясненнях представник відповідача просив суд розглянути справу без його участі за наявними в матеріалах справи (а.с. 36).

Представник третьої особи ОСОБА_2-адвокат Кучер В.М. в судовому засіданні просив суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що постановою Верховного Суду України від 04.11.2015 року (до моменту звернення позивача до суду з даним позовом) у справі №761/24295/14-ц за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини скасовано ухвалу Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.06.2015 року, а рішення Апеляційного суду м. Києва від 22.01.2015 року, яким відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - залишено в силі. Посилаючись на положення ч. 1 ст. 1272 Цивільного кодексу України вказує, що за результатами остаточного розгляду справи №761/24295/14-ц ОСОБА_1 вважається такою, що не прийняла спадщину за заповітом. До того ж, зазначає, що єдиним спадкоємцем за законом після померлою ОСОБА_3 є її рідна сестра ОСОБА_2 За таких обставин представник третьої особи ОСОБА_2 вважає, що позивач з наведених вище обставин не наділена правом на спадкування після померлої ОСОБА_3, а тому заявлені нею позовні вимоги є безпідставними та такими, що задоволенню не підлягають.

Третя особа Третя Київська державна нотаріальна контора в судове засідання свого представника не направила. Про день, час і місце розгляду справи була повідомлена належним чином. Від третьої особи Третьої Київської державної нотаріальної контори на адресу суду надійшла заява про розгляд справи у відсутність її представника.

Суд, заслухавши пояснення представника третьої особи ОСОБА_2, дослідивши матеріали цивільної справи та спадкової справи, вважає позов таким, що не підлягає задоволенню.

Звертаючись до суду з позовом про визнання права власності на спадкове майно померлої ОСОБА_3, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 року, позивач обґрунтувала вимоги з огляду на ст..1217 щодо здійснення спадкування за заповітом або законом та ч.1 ст.1223 ЦК України про право на спадщину осіб, визначених у заповіті, посилаючись на те, що вона є спадкоємцем за заповітом померлої ОСОБА_3

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 від 01.08.2013 (а.с. 47).

11.07.2003 року ОСОБА_3 склала заповіт, яким все майно, належне їй на день її смерті заповіла ОСОБА_4. Заповіт посвідчено державним нотаріусом Одинадцятої Київської державної нотаріальної контори (а.с. 8).

04.02.2006 року у зв'язку із реєстрацією шлюбу позивач змінила прізвище на ОСОБА_1, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_1.

09.08.2014 року позивач звернулася до Третьої Київської державної нотаріальної контори із заявою № 567 про прийняття спадщини за заповітом.

Постановою державного нотаріуса Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшкової О.П. від 18.10.2014 року відмовлено позивачу у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв'язку з пропуском строків для прийняття спадщини, встановлених ст. 1270 Цивільного Кодексу України.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 29.10.2014 року у справі № 761/24295/14-ц за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини позов ОСОБА_1 задоволено, постановлено визначити ОСОБА_1 додатковий строк для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3 у три місяці з дня набранням рішенням законної сили.

Рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.01.2015 року рішення Шевченківського районного суду від 29.10.2014 року скасовано, ухвалено нове рішення про відмову в задоволенні позову надання ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини після померлої ОСОБА_3

Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.06.2015 року рішення апеляційного суду скасовано, а рішення суду першої інстанції залишено в силі.

Постановою Верховного Суду України від 04.11.2015 року ухвалу Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 10.06.2015 року скасовано, рішення Апеляційного суду м. Києва від 22.01.2015 року залишено в силі.

Як слідує із копій матеріалів спадкової справи (ас.45) спадкова справа щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 року ОСОБА_3 була почата 10 серпня 2013 року за заявою сестри померлої ОСОБА_2,яка проживала у АДРЕСА_2, належної їй та ОСОБА_8, приватизованій на підставі свідоцтва про право власності.(ас.60)

Представник позивача ОСОБА_9 звернувся 05.08.2015 року до Третьої Київської державної нотаріальної контори із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину.

Постановою державного нотаріуса Третьої Київської державної нотаріальної контори Пєшкової О.П. від 20.10.2015 року відмовлено представнику позивача ОСОБА_9 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом.

Відповідно до ч. 3 ст. 61 Цивільного процесуального кодексу України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ,у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Як зазначено у ст.. 1270 ЦК України про строки для прийняття спадщини для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини

Відповідно до ч. 1 ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Згідно з ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (ч. 1 ст. 1223 Цивільного кодексу України).

Враховуючи те, що позивач не подала заяву про прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 Цивільного кодексу України, а за результатами судового розгляду справи № 761/24295/14-ц позивачу відмовлено в задоволенні позову про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, за таких обставин позивач вважається такою, що не прийняла спадщину, а тому в розумінні ст. 1223 Цивільного кодексу України не має права на спадкування.

Згідно зі ст. 1 Цивільного процесуального кодексу України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Беручи до уваги наведене, позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, Третя Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування задоволенню не підлягає задоволенню.

З огляду на викладене та на підставі ст.ст. 1223, 1272 ЦК України та керуючись ст.ст. 1, 3, 10, 61, 209, 212, 213, 214, 215, 218, 223 ЦПК України, суд,

в и р і ш и в :

У позові ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особи ОСОБА_2, Третя Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на майно в порядку спадкування - відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційному суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва, який ухвалив оскаржуване рішення.

Суддя: Малинников О.Ф.