СВЯТОШИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. КИЄВА
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун.№759/1135/17

пр.№2/759/2331/17

14 червня 2017 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Войтенко Ю.В.,

за участю секретаря - Самчик І.М.,

представник позивача - ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві цивільну справу за позовом представника ОСОБА_3 - ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

ВСТАНОВИВ:

Представник позивача ОСОБА_3 - ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом до Київської міської ради, в якому просить визначити ОСОБА_3 додатковий строк тривалістю один місяць для подання до Дванадцятої Київської нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка відкрилась після смерті її сина ОСОБА_4. При цьому, посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_3 помер син ОСОБА_3 - ОСОБА_4. Після його смерті залишилось спадкове майно, що складається з 1/3 частини квартири АДРЕСА_1, що належала йому на підставі Свідоцтва про право на спадщину за законом. Це Свідоцтво не було зареєстровано в Київському міському бюро технічної інвентаризації. На момент смерті сина позивача вони проживали в різних містах США. Померлим заповіт складений не був. Для отримання спадщини позивач не змогла у встановлений строк звернутись до нотаріальної контори про прийняття спадщини, оскільки невістка, дружина померлого, на пропозицію позивача звернутись до нотаріальної контори із заявами про прийняття ними спадщини категорично відмовлялась це зробити, також відмовилась від подальшого спілкування з позивачем, відмовилась надати довідку про смерть її сина та документи, що підтверджують родинні стосунки. Позивач не маючи документів, необхідних для оформлення спадщини, враховуючи неприязні стосунки з невісткою та її небажання спілкуватись з позивачем, не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини - в Дванадцятій державній нотаріальній конторі прийняти заяву про прийняття спадщини без довідки про смерть відмовились. Позивач була змушена звернутись до відповідних органів та установ США та України для виготовлення дублікатів. Позивач вважає причини пропуску нею вказаного строку поважними. 08 листопада 2016 року, після отримання всіх необхідних документів, позивач через свого представника, звернулась до Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори з приводу прийняття спадщини. Проте у нотаріальній конторі позивачу повідомили про те, що строк для прийняття спадщини позивачем пропущено, у зв'язку з чим позивач звернулась до суду з даним позовом (а.с. 2-4).

Представник позивача в судовому засіданні підтримала заявлені позовні вимоги та просила їх задовольнити, посилаючись на обставини справи викладені в позовній заяві. Зазначила, що позивач, наразі, проживає в Сполучених Штатах Америки, з огляду на територіальну віддаленість та відсутність необхідних документів після смерті померлого, позивач вимушена була замовляти виготовлення дублікату свідоцтва про смерть, який було видано лише 26липня 2016 року, а отримано позивачем ще пізніше, враховуючи її місце проживання. Вказане зумовило пропуск строку для прийняття спадщини та звернення до суду з відповідною позовною заявою.

Представник відповідача в судове засідання повторно не з'явився, повідомлявся належним чином (а.с. 42,47).

Суд, вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, дійшов до таких висновків.

Відповідно до вимог ст. 10 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Сторони та інші особи, які беруть участь у справі, мають рівні права щодо подання доказів, їх дослідження та доведення перед судом їх переконливості. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Ст. 11 ЦПК України визначає принцип диспозитивності, який полягає у тому, що особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Ст. 60 ЦПК України також встановлює, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Судом на виконання вимог ч. 4 ст. 10 ЦПК України були створенні умови для сторін для доведення обставин, що мають значення для вирішення справи.

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до дублікату Свідоцтва про право на спадщину від 02.06.2003 року посвідченим державним нотаріусом Дванадцятої Київської державної нотаріальної контори Дмитрієвою Т.М., квартиру АДРЕСА_1 після смерті ОСОБА_7, успадкували син померлого: гр. Америки ОСОБА_4 та дочка померлого: гр. Америки ОСОБА_8, в рівних долях кожний на 2/3 частини спадкового майна (а.с. 5), що підтверджується також витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 45789701 від 15.11.2016 р. наданий Дванадцятої київської державною нотаріальною конторою (а.с.6).

Відповідно до Свідоцтва про смерть виданим Департаментом охорони здоров'я Штату Нью-Джерсі, ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, помер ІНФОРМАЦІЯ_3 у віці 51 рік (а.с.12).

Відповідно до Свідоцтва про народження серії НОМЕР_1 від 26.07.2010 року, видано Печерським районним у м. Києві відділом реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у м. Києві, ОСОБА_4 народився ІНФОРМАЦІЯ_1 в м. Києві, про що 14.11.1968 року складено відповідний актовий запис № 1951, батьками якого вказано - батько ОСОБА_7, мати ОСОБА_3 (а.с. 17).

Так, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 - є громадянкою США, що підтверджується паспортом громадянина США НОМЕР_2 виданий 04.08.2007 року Державним Департаментом Сполучених Штатів (а.с. 18,19).

Позивач зверталась до уповноваженого нотаріусу України із заявою про прийняття спадщини, в якій вона зазначає, що приймає спадщину і все спадкове майно, яке входить до складу спадщини, де б воно не було і з чого б не складалося, що підтверджується заявою від 07.07.2016 року, посвідченим нотаріусом штату Нью - Йорк округа Річмонд Мирославою А Симановськи (а.с.23).

Так, 12.12.2016 року ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва позовну заяву ОСОБА_3 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини було повернуто для подання до належного суду (а.с. 37-38).

Як вбачається з відповіді на запит суду про витребування спадкової справи щодо померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_4, завідувач Дванадцятої київської державної нотаіральної контори Черноморченко О.В. повідомив, що згідно паперних носіїв їх нотаріальної контори спадкова справа від імені гр. ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 в їхній нотаріальній конторі не заводилась (а.с.56-57).

Згідно ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ст. 1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку у шість місяців не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв спадщину. За заявою спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважних причин суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови пленуму Верховного суду України „Про судову практику у справах про спадкування" від 30.05.2008 р. № 7 вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Суд повно, всебічно та об'єктивно з'ясувавши всі обставини справи, дійшов до висновку, що причини, з яких позивач пропустив строк, встановлений для прийняття спадщини, можуть бути визнані поважними, оскільки остання, маючи намір та бажаючи оформити спадщину, приклала зусилля, однак в силу об'єктивних причин не встигла цього зробити.

Суд вважає за можливе задовольнити позов та надати додатковий строк, достатній для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.

При визначенні терміну додаткового строку, який має бути наданий позивачу, суд вважає, що для подання заяви про прийняття спадщини достатньо одного місяця, який обчислюватиметься з моменту набрання цим рішенням законної сили.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 4, 10, 60, 213-215 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд, -

ВИРІШИВ

Позовну заяву представника ОСОБА_3 - ОСОБА_2 до Київської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Визначити ОСОБА_3 додатковий строк в один місяць для подання нею заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті її сина ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_3.

На це заочне рішення відповідачем протягом десяти днів з дня отримання його копії може бути подана заява до Святошинського районного суду м. Києва про перегляд цього заочного рішення.

Заочне рішення суду може бути оскаржено позивачем до Апеляційного суду м. Києва через Святошинський районний суд м. Києва. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя Ю.В. Войтенко