Комінтернівський районний суд м.Харкова
Провадження № 2/641/683/2017 Справа № 641/6630/15-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 червня 2017 року Комінтернівський районний суд міста Харкова у складі:

головуючого судді- Григор′єва Б.П.

при секретарі - Вакуленко Л.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ТОВ «ОТП Факторінг Україна», ПАТ «ОТП ОСОБА_2», треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ПП «Алекс-плюс» про визнання договорів поруки, іпотеки припиненими, визнання кредитного договору, забезпечувальних договорів недійсними та зобов*язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И В:

В провадженні суду знаходиться зазначена цивільна справа за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторінг Україна» до ОСОБА_1, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ПП «Алекс-Плюс» про стягнення боргу. ОСОБА_1 звернувся з зустрічним позовом до ТОВ «ОТП Факторінг Україна», ПАТ «ОТП ОСОБА_2», треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ПП «Алекс-плюс» про визнання договорів поруки, іпотеки припиненими, визнання кредитного договору, забезпечувальних договорів недійсними та зобов*язання вчинити певні дії.

Ухвалою судду від 30.08.2016 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без розгляду, в зв*язку з неявками позивача в судові засідання.

Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах апеляційного суду Харківської області від 03.11.2016 року ухвала суду від 30.08.2016 року скасована та справа повернута на новий розгляд.

Після поверення справи на новий розгляд в судові засідання призначені на 09.02.2017 року, 01.03.2017 року, 20.03.2017 року, 11.04.2017 року, 05.05.2017 року, 08.06.2017 року позивач ОСОБА_1 не з*явився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином. Тобто після скасування ухвали суду про залишення позову ОСОБА_1 без розглядцу позивач жодного разу не з*явився в судове засідання, заяв про розгляд справи за його відсутності не подавав.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зодов?язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з?явилися в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, в силу ч.2 ст.77 ЦПК України, суд визнає, що позивач повторно не з′явився до суду без поважних причин.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Як зазначено в правовому висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (справа №6-24063 ск 15), незалежно від причини повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд залишає позовну заяву без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

При цьому слід звернути увагу на те, що законодавець вказав суду на те, що позовна заява залишається без розгляду у разі повторної неявки позивача в судове засідання, незалежно від наявності поважних чи неповажних причин.

Крім того, Європейський суд у своїх рішеннях неодноразово наголошував, що позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальним правами та неухильно виконувати свої процесуальні обов'язки.

Судом враховано, що в силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного строку.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 10 липня 1984 року у справі «Гінчо проти Португалії» передбачив, що держави-учасниці Ради Європи зобов'язані організовувати свою правову систему таким чином, щоб забезпечити додержання положень пункту 1 статті 6 Конвенції та вимог щодо судового розгляду упродовж розумного строку.

Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції (§ 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005р. у справі «Смірнова проти України»).

Всі ці обставини судам слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини, а збільшення кількості звернень до Європейського суду з прав людини не лише погіршує імідж нашої держави на міжнародному рівні, але й призводить до значних втрат державного бюджету. Таким чином, відкладення розгляду справи є правом та прерогативою суду, основною умовою для якого є не відсутність у судовому засіданні представників сторін, а неможливість вирішення спору у відповідному судовому засіданні.

Враховуючи те, що позивач повторно не з'явився у судове засідання, не направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, суд вважає за можливе залишити позов без розгляду.

Особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно (ч. 2 ст. 207 ЦПК України).

Згідно ч.6 ст.154 ЦПК України, якщо у задоволенні позову відмовлено, провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, вжиті заходи забезпечення позову застосовується до набрання судовим рішенням законної сили. Проте суд може одночасно з ухваленням судового рішення або після цього постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Перевіривши матеріали справи, суд вважає за необхідне скасувати заходи по забезпеченню позову, встановлені ухвалою суду від 29.12.2015 року, відповідно до якої заборонено вчиняти дії будь-яким особам, що можуть призвести до відчуження нерухомого майна нежитлової будівлі літ. А-1 загальною площею 110,1 кв.м, що знаходиться за адресою м. Харків пр. Героїв Сталінграда 136-Г, яка належить ПП «Алекс-плюс» на користь інших осіб, оскільки позов був забезпечений за заявою позивача, який після подання зустрічного вісім разів не з*явився в судові засідання, за таких обставин суд приходить до висновку, що позивач втратив інтерес до позову і за таких обставин відпала необхідність в його забезпеченні.

Керуючись , ч.2 ст. 77, ч.6 ст. 154, ч.3 ст. 169, п.3 ч.1, ч.2 ст. 207 ЦПК України,

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ТОВ «ОТП Факторінг Україна», ПАТ «ОТП ОСОБА_2», треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ПП «Алекс-плюс» про визнання договорів поруки, іпотеки припиненими, визнання кредитного договору, забезпечувальних договорів недійсними та зобов*язання вчинити певні дії - залишити без розгляду.

Скасувати заходи забезпечення позову у вигляді заборони вчиняти дії будь-яким особам, що можуть призвести до відчуження нерухомого майна нежитлової будівлі літ. А-1 загальною площею 110,1 кв.м, що знаходиться за адресою м. Харків пр. Героїв Сталінграда 136-Г, яка належить ПП «Алекс-плюс» на користь інших осіб.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги або в порядку ч.2 ст. 294 ЦПК України.

Ухвала в частині скасування заходів забезпечення позову набирає законної сили разом з набранням законної сили ухвали про залишення позову без розгляду.

Суддя -ОСОБА_2