АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Доповідач - Іванченко М.М.
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 жовтня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді: Іванченка М.М.

суддів: Рубан С.М., Желепи О.В.

при секретарі: Дука В.В.

розглянула у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування іпотекодавцю перевищення вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя

за апеляційною скаргою ОСОБА_2

на ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року,-

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Дарницького районного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про відшкодування іпотекодавцю перевищення вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя повернуто позивачу для подачі до належного суду.

Не погоджуючись із ухвалою суду першої інстанції, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, якою просила скасувати ухвалу суду першої інстанції та направити питання про відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції.

В обґрунтування своєї апеляційної скарги апелянт посилається на те, що ухвала суду постановлена з порушенням норм матеріального та процесуального права. Зокрема зазначає, що суд безпідставно вважав, що справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва, оскільки правовідносини, що склались між сторонами стосується нерухомого майна, а отже справа підлягає розгляду за місцем знаходження майна.

Сторони у судове засідання не з'явились про день, час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином. Про причини своєї неявки суду не повідомляли.

З огляду на викладене колегія суддів у відповідності до ст.305 ЦПК України вважає за можливе розглядати справу у відсутності осіб, що не з'явились.

Заслухавши доповідь судді-доповідача, з'ясувавши обставини справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом, позивач звернувся до Дарницького районного суду м. Києва з позовом до ОСОБА_3 про відшкодування іпотекодавцю перевищення вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя.

Зі змісту позовних вимог вбачається, що позивач просила стягнути з ОСОБА_3 на свою користь відшкодування іпотекодавцеві 90 % відсотків вартості предмета іпотеки над розміром забезпечених іпотекою вимог іпотекодержателя, 3 відсотки річних та інфляційні збитки.

Повертаючи позовну заяву суд першої інстанції вважав, що дана справа не підсудна Дарницькому районному суду м. Києва, оскільки дана справа має розглядатись за місцем знаходження відповідача.

Проте колегія суддів не може погодитись з таким висновком суду з огляду на таке.

Відповідно до ч.1 ст.114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Стаття 114 ЦПК України визначає правила виключної підсудності, тобто підсудності, при якій розгляд певних категорій справ може розглядатися лише в чітко визначеному суді, передбаченому в ЦПК.

Відповідно до п.42 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Зважаючи на викладені обставини колегія суддів вважає, що повертаючи позовну заяву суд першої інстанції не дослідив зміст позовних вимог та не звернув уваги на те, що правовідносини, що склались між сторонами стосуються виконання та реалізації предмета іпотеки за договором іпотеки укладеним між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, а тому суд дійшов передчасного висновку повернувши позовну заяву ОСОБА_2 для подачі до належного суду.

А тому, ухвала Дарницького районного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року підлягає скасуванню з направленням питання про відкриття провадження у справі на новий розгляд до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 218, 303, 307, 311, 313, 314, 315, 317 ЦПК України, колегія суддів,-

У X В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Дарницького районного суду м. Києва від 03 серпня 2017 року - скасувати, питання про відкриття провадження у справі направити на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: