провадження 2/201/3179/2017
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

17 жовтня 2017 року м. Дніпро

суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Федоріщев С.С., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів купівлі продажу нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 , представник позивача ОСОБА_2 жовтня 2017 року звернулася до суду з позовом, до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів купівлі продажу нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити:1) найменування суду, до якого подається заява;2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;3) зміст позовних вимог;4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;7) перелік документів, що додаються до заяви.

Окрім того, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Однак, вказана позовна заява не відповідає вимогам: п. п. 2,3,4,5,6 ч. 2 та ч.5 ст. 119 ЦПК України, тому позивачеві по справі в позовній заяві потрібно:

- зазначити номери засобів зв'язку позивача, його представника, та відповідачів, якщо такі відомі, а також зазначити місце проживання відповідача ОСОБА_4, а якщо таке не відоме на теперішній час, то останнє відоме місце проживання.;

- у позовній заяві слід уточнити виклад обставин (предмет та підстави позову), якими він обґрунтовують свої позовні вимоги та самі позовні вимоги, а саме: уточнити способи захисту відповідно до якого він просить захистити його порушенні права та інтереси з урахуванням ч. 2 ст. 16 ЦК України якою визначено способи захисту цивільних прав та інтересів, оскільки при предявленні позову має бути викладено, яке саме право а порушено; коли і в чому це виявилося; способи захисту, яких суд може вжити;

- додати до позовної заяви докази, якими підтверджуються, обґрунтовуються та підтверджуються вимоги, викладені у позовній заяві;

- сплатити судовий збір у розмірі відповідно до п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», що для фізичних осіб складає - «1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.» Платiжнi реквізити для перерахування судового збору: отримувач платежу Управління Державної казначейської служби України у Жовтневому районі м. Дніпропетровська; поточний рахунок отримувача 0005; ідентифікаційний код отримувача 37989269; дата валютування; установа банку ГУ ДКСУ у Дніпропетровській області; код установи банку 805012, назва платника (для юридичних осіб), прізвище, ім'я та по батькові, адреса платника (для фізичної особи); ідентифікаційний номер клієнта, призначення платежу *;101; судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська, період платежу, код виду платежу, код бюджетної класифікації 22030001; сума;

- до позовної заяви з усуненими недоліками слід додати її копію та копії всіх документів, що будуть додаватися до неї, відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб.

Крім того слід зазначити, що у разі збільшення розміру позовних вимог або предявлення нових вимог несплачену суму судового збору належить сплатити до звернення в суд з відповідною заявою.

Судові витрати - це передбачені законом витрати (грошові кошти) сторін, інших осіб, які беруть участь у справі, понесені ними у зв'язку з її розглядом та вирішенням, а у випадках їх звільнення від сплати - це витрати держави, які вона несе у зв'язку з вирішенням конкретної справи.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (РИМ, 4.XI.1950), Рекомендація щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя № R (81)7, прийнята Комітетом міністрів Ради Європи 14 травня 1981 року, та практика Європейського суду з прав людини під час застосування цієї Конвенції не визнають необхідність сплати судових витрат обмеженням права доступу до суду.

Європейський суд з прав людини, вирішуючи питання про дотримання права на справедливий суд, передбаченого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав і основних свобод людини 1950 року, ратифікованої Законом України від 17.07.1997 № 475/97-ВР, у контексті оцінки дій сторони в справі, спрямованих на захист свого права, або її бездіяльності, дійшов з урахуванням принципів, що випливають з прецедентної практики Суду, висновків про те, що: одним із фундаментальних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності; «право на суд» не є абсолютним, воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави; сторона в розумні інтервали часу має вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їй судового провадження; право на вчинення процесуальних дій стороною або щодо певної сторони не є необмеженим, позаяк обмежується, зокрема, необхідністю дотримання прав іншої сторони в процесі та власне необхідністю забезпечити дотримання права на справедливий суд у розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції (рішення від 19.06.2001 у справі «Креуз проти Польщі» (п.п. 52, 53, 57 та ін.); рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» (п.п. 40, 41, 42 та ін.).У рішенні Європейського Суду з прав людини від 3 квітня 2008 року у справі «Пономарьова проти України» зазначено, що сторони мають вживати заходів, щоб дізнатися про стан відомого їм судового провадження.

Відповідно до ч.1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, слід дійти висновку, що позовна заява ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів купівлі продажу нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння підлягає залишенню без руху з наданням позивачу терміну для усунення недоліків протягом двох днів з дня отримання вказаної ухвали

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, представник позивача ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: приватний нотаріус Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_5 про визнання недійсними договорів купівлі продажу нерухомого майна та витребування майна з чужого незаконного володіння залишити без руху та запропонувати позивачу у строк не пізніше двох днів з дня отримання вказаної ухвали усунути зазначені в ній недоліки.

У разі невиконання ухвали в зазначений термін, позов вважається не поданим та повертається позивачу.

Суддя С.С. Федоріщев