Справа № 362/3085/17
Провадження 2/362/1955/17
У х в а л а

"02" серпня 2017 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Грибанова Ю.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

в с т а н о в и в :

19.06.2017 року позивач звернулася до суду з даним позовом.

Перевіривши позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

З огляду змісту позову вбачається, що позивачем заявлено вимоги майнового характеру.

Однак, в порушення вищевказаних вимог до позову, позивачем не визначено ціну позову.

Суд звертає увагу позивача, що ціна позову визначається в залежності від вартості нерухомого майна на момент розгляду справи в суді (в даному випадку це вартість заявленого позивачем для поділу майна)

В свою чергу позивач, в порушення вимог до порядку визначення ціни позову не визначив ціну позову.

У відповідності до положень ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви долучається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Ставки судового збору та порядок його сплати визначений Законом України «Про судовий збір» (зі змінами та доповненнями).

Згідно п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України Про судовий збір за подання до суду позовної заяви майнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати, яка з 01.01.2016 року становить 1378, 00 грн.

Позивачем до матеріалів справи долучено квитанцію про сплату судового збору на суму 4800 гривень, однак з урахуванням того, що позивачем не визначено ціну позову суд ставить під сумнів правильність сплати позивачами судового збору.

Крім того, позивач, подаючи позов про поділ спільного майна подружжя, не ставить вимогу про визнання майна, яке на її думку підлягає поділу між нею та відповідачем, спільним майном подружжя, не зазначає коли було набуто спірне майно, підстави та джерело такого набуття, відсутнє обґрунтування саме такого способу поділу спільного майна, про яке просить позивач, доказів припинення сумісного проживання між сторонами та не зазначені докази про наявність існування спору щодо поділу майна в добровільному порядку.

В силу вимог ч. 1 ст. 114 ЦПК України (виключна підсудність) позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Зі змісту позову вбачається, що позивач, визначаючи підсудність даного спору щодо поділу майна Васильківському міськрайонному суду Київської області виходив з того, що в межах Васильківського району розташований обєкт нерухомості ( ресторанний комплекс), який за відомостями декларації має найбільшу вартість.

Однак, суд має певні сумніви щодо правильного визначення підсудності справи, оскільки вартість даного комплексу визначена за декларацією про доходи відповідача станом на жовтень 2016 року.

Крім того, вважаю, що позивачу необхідно уточнити вимоги позову, оскільки з його змісту, а саме: п. 7 прохальної частини не зрозуміло, що собою являє сума коштів 69423419,00 грн. і на якій підставі остання підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України провадження у справі не може бути відкрито, а тому її слід залишити без руху для виправлення вказаних вище недоліків.

До суду подається виправлена позовна заява та її копії відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб зазначених у ній.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.119-121, 210 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Розяснити, що недоліки позовної заяви мають бути усунені протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали про залишення позовної заяви без руху.

В разі невиконання вимог суду позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грибанова Ю.Л.