провадження № 2/243/4479/2017
У Х В А Л А

про відмову у відкритті провадження

17 листопада 2017 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Мірошниченко Л.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Словянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Словянського міськрайонного суду Донецької області з позовом до Словянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області.

Вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, виходжу з наступного.

Так, з позовної заяви вбачається. що ОСОБА_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1.

В той же час, за якою адресою знаходиться обєкт нерухомого майна, відносно якого позивач просить зняти арешт та заборону відчуження, ОСОБА_1 не зазначає, що позбавляє суд можливості визначити підсудність зазначеної заяви.

Крім того, відповідно до п.1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 Про судову практику в справах про зняття арешту з майна, у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби… На рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби стороною виконавчого провадження може бути подана скарга, яка підлягає розгляду в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, крім випадків, коли розгляд таких скарг відбувається за правилами іншого судочинства.

ОСОБА_1 звернувся до суду у формі позовної заяви до Словянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області, хоча фактично з заяви, вбачається, що останній оскаржує дії державного виконавця, в свою чергу зі скаргою не звертаючись.

Як розяснено у п. 1 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 Про судову практику в справах про зняття арешту з майна у порядку цивільного судочинства захист майнових прав здійснюється у позовному провадженні, а також у спосіб оскарження рішення, дії або бездіяльності державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби. Спори про право цивільне, повязані з належністю майна, на яке накладено арешт, відповідно до статей 15, 16 Цивільного процесуального кодексу України розглядаються в порядку цивільного судочинства у позовному провадженні, якщо однією зі сторін відповідного спору є фізична особа, крім випадків, коли розгляд таких справ відбувається за правилами іншого судочинства. За наявності кримінального провадження власник чи інший володілець майна може звернутися до суду за захистом свого порушеного, невизнаного чи оспорюваного права власності у загальному порядку. Після підтвердження цього права зазначена особа, як і титульний власник майна, у тому числі й особа, яка не є учасником кримінального провадження, має право на звернення з клопотанням про скасування арешту та вирішення інших питань, які безпосередньо стосуються її прав, обовязків чи законних інтересів, у порядку, передбаченому статтями 174, 539 Кримінального процесуального кодексу України (далі КПК), до суду, що наклав арешт чи ухвалив вирок.

У відповідність до п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 03.06.2016 року №5 Про судову практику в справах про зняття арешту з майна, у разі якщо опис та арешт майна проводився державним виконавцем, скарга сторони виконавчого провадження розглядається в порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, а якщо такі дії вчинялися при виконанні вироку суду щодо цивільного позову у кримінальному провадженні, то відповідна скарга підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства відповідно до вимог статті 181 Кодексу адміністративного судочинства України. Інші особи, які є власниками (володільцями) майна і які вважають, що майно, на яке накладено арешт, належить їм, а не боржникові, можуть звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту, що передбачено статтею 60 Закону про виконавче провадження.

У звязку із цим боржник (учасник кримінального провадження, на майно якого накладено арешт) не може предявляти такий позов, оскільки у судовому процесі він є відповідачем та законом для нього встановлений інший порядок вирішення питання.

У разі предявлення до суду такого позову в порядку цивільного судочинства суддя має відмовити у відкритті провадження на підставі пункту 1 частини другої статті 122 ЦПК України.

Вирішуючи питання про відмову у відкритті провадження у справі, суддя виходить з того, що відповідно до статей 15.16 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за Кодексом адміністративного судочинства України, Господарським процесуальним кодексом України, КПК України або КУпАП віднесено до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до компетенції адміністративних, господарських судів, до кримінального провадження чи до провадження в справах про адміністративні правопорушення.

Аналізуючи вищевикладені норми права у їх сукупності, суддя приходить до висновку про необхідність відмовити у відкритті провадження за даною позовною заявою, оскільки позивачем не зазначено хто саме та яким чином порушує його право на власність, а вказує саме про обмеження правом встановлене за судовим рішенням та здійснене державним виконавцем, на дії якого ОСОБА_1 безпосередньо і звертається.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.2 ст. 122 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

У відкритті провадження за позовною заявою ОСОБА_1 до Словянського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Донецькій області відмовити.

Копію даної ухвали, заяву разом з усіма доданими до неї матеріалами, направити позивачу.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня її проголошення. Якщо ухвалу було постановлено у письмовому провадженні або без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_2