Справа № 569/8426/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2017 року

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Харечко С.П.. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Рівнеазот» про стягнення заробітної плати, вихідної допомоги при звільненні, компенсацію за затримку розрахунку, відшкодування моральної шкоди та сплати страхових внесків,

В С Т А Н О В И В:

31 травня 2017 року до Рівненського міського суду звернувся ОСОБА_1 із позовною заявою до ПАТ «Рівнеазот», в якій просить суд:

1.Стягнути з ПАТ Рівнеазот» на його користь заборгованість по заробітній платі в сумі 56350,24 грн;

2. Стягнути з ПАТ «Рівнеазот» на його користь компенсацію за затримку у розмірі його середньомісячного заробітку по день фактичного розрахунку з 14.04.2017 року по 31.05.2017 року в сумі 16997,28 грн.

3. Стягнути з ПАТ «Рівнеазот» на його користь моральну шкоду заподіяну протиправними діями, позбавивши його засобів для існування, в розмірі чотирикратного прожиткового мінімуму для працездатних осіб 6736 грн.

4. Витребувати у ПАТ «Рівнеазот» сплату страхових внесків до пенсійного фонду України за період з жовтня 2016 року по квітень 2017 року

В порушення вимоги ч. 5 ст. 119 ЦПК України, позивач не додав до заяви документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до частини другої статті 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом, а саме: Законом України від 8 липня 2011 року№ 3674-VІ «Про судовий збір».

Згідно зі статтею 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Зміни в сфері регулювання оплати судового збору відбулися внаслідок прийняття Закону України від 22 травня 2015 року № 484-VІІІ «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України щодо сплати судового збору». Цим Законом скорочено перелік субєктів, які звільняються від оплати судового збору (стаття 5 Закону України «Про судовий збір»). Закон № 484-VІІІ набрав чинності з 1 вересня 2015 року.

Згідно з пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, чинній до 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору звільняються позивачі за подання позовів про стягнення заробітної плати, поновлення на роботі та за іншими вимогами, що випливають із трудових правовідносин.

З 01 вересня 2015 року ця категорія пільговиків звужена. Так, за пунктом 1 частини першої статті 5 Закону України «Про судовий збір» у редакції, яка діє з 01 вересня 2015 року, від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх судових інстанціях звільняються позивачі у справах про стягнення заробітної плати та поновлення на роботі.

Отже, починаючи з 01 вересня 2015 року, позивачі в справах за позовними вимогами, що випливають із трудових відносин, не звільняються від сплати судового збору, за винятком позивачів у двох категоріях: про стягнення заробітної плати та про поновлення на роботі.

Оскільки позивач звернувся до суду із позовом про стягнення заробітної плати, вихідної допомоги при звільненні, компенсацію за затримку розрахунку, відшкодування моральної шкоди та сплати страхових внесків, тому підстав для звільнення його від сплати судового збору на підставі п. 1 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» немає.

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн.

Таким чином, розмір судового збору, який слід сплатити позивачу за позовну вимогу майнового характеру становить 1% від 16997,28 грн. , але не менше 640 грн. та не більше 8000 грн., отже позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 640 грн.

Також позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення моральної шкоди.

Відповідно до Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди ставка судового збору становить 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму на одну працездатну особу.

Також позивачем поставлено питання про витребування із ПАТ «Рівнеазот» відомості про сплату страхових внесків, тому відповідно до п.4 ч.1 ст.4 закону України про судовий збір, за подання заяви про забезпечення доказів подано фізичною особою ставка сплати судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Суд також звертає увагу, що частиною першою ст. 137 ЦПК України передбачено, що у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення вказаних недоліків.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Рівнеазот» про стягнення заробітної плати, вихідної допомоги при звільненні, компенсацію за затримку розрахунку, відшкодування моральної шкоди та сплати страхових внесків - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, заява буде вважатись неподаною та буде повернута заявнику, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Харечко С.П.