overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 296/8057/17
УХВАЛА

"13" жовтня 2017 р. м. Житомир

Суддя Корольовського районного суду м. Житомира Галасюк Р.А., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на 1/2 частину садового будинку,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 та просить визнати за нею право на власності на 1/2 частину садового будинку №359 в садовому товаристві «Кондитер» на території Буківського сільської ради Житомирського району Житомирської області.

Згідно п.42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №3 від 01.03.2013 року Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Згідно ч.1 ст.114 ЦПК України, якою встановлено виключну підсудність, позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до ст.115, п.4 ч.3 ст.121 ЦПК України якщо буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду.

Оскільки спір виник щодо визнання права на 1/2 частину садового будинку №359 в садовому товаристві «Кондитер» на території Буківського сільської ради Житомирського району, що територіально знаходиться не в Корольовському районі м. Житомира, тому позовна заява не підсудна Корольовському районному суду м. Житомира та підлягає поверненню позивачеві для подання до належного суду.

Керуючись п.4 ч.3 ст.121, ст.ст.114,115 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права на 1/2 частину садового будинку повернути позивачеві для подачі до належного суду.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Житомирської області через Корольовський районний суд м. Житомира протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Р. А. Галасюк
Справа № 462/4184/17
У Х В А Л А

17 жовтня 2017 року суддя Залізничного районного суду м. Львова Бориславський Ю.Л., вивчивши матеріали цивільної справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, в якій просить з метою забезпечення позову накласти арешт на квартиру за адресою: АДРЕСА_1, яка належить на праві власності ОСОБА_2 та заборонити вчиняти будь-які дії для зміни правового статусу квартири; стягнути із ОСОБА_2 на її користь суму боргу у розмірі 45 456,21 євро, що за курсом НБ України на день подання позову становить 1 380 959,7 гривень, 3% річних 594 євро, що за курсом НБ України на день подання позову становить 18 045, 72 гривень, моральну шкоду у розмірі 50.000 гривень.

Ухвалою судді від 27 вересня 2017 року позовна заява ОСОБА_1 була залишена без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків такої.

17.10.2017 року ОСОБА_1 подала до суду заяву про залишення позовної заяви до ОСОБА_2 про стягнення суму боргу у розмірі 45 456,21 євро, що за курсом НБ України на день подання позову становить 1 380 959,7 гривень, 3% річних 594 євро, що за курсом НБ України на день подання позову становить 18 045, 72 гривень, моральну шкоду у розмірі 50.000 гривень без розгляду.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовну заяву слід залишити без розгляду у звязку із тим, що позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

У відповідності до ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до ЦПК України, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

У відповідності до ч.2 ст.207 ЦПК України особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

На підставі наведеного, суд приходить до переконання, що існує достатньо підстав для залишення позовної заяви без розгляду.

Керуючись ст. 11, п. 5 ч. 1, ч. 2 ст. 207, ст.ст.209, 210 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу залишити без розгляду, матеріали позовної заяви повернути позивачеві.

Розяснити позивачу, що залишення позовної заяви без розгляду не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через Залізничний районний суд м. Львова шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: (підпис)

З оригіналом згідно.

Суддя Ю.Л. Бориславський
Провадження №2-н/428/1070/2017
СУДОВИЙ НАКАЗ
04 жовтня 2017 р. м. Сєвєродонецьк
Суддя Сєвєродонецького міського суду Юзефович І.О., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів на утримання неповнолітніх дітей,
Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України (далі - СК України) батьк,и зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Відповідно до ч. 3 ст. 181 СК України за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька або у твердій грошовій сумі за вибором того з батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина.
Відповідно до ч. 2 ст. 182 СК України, розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Відповідно до ч. 5 ст. 183 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі на одну дитину - однієї чверті, на двох дітей - однієї третини, на трьох і більше дітей - половини заробітку (доходу) платника аліментів, але не більше десяти прожиткових мінімумів на дитину відповідного віку на кожну дитину.
Згідно із ч. 3 ст. 184 СК України той із батьків або інших законних представників дитини, разом з яким проживає дитина, має право звернутися до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення аліментів у розмірі 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 11, 95-105 ЦПК України, суд-
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, аліменти на користь ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2 на утримання неповнолітніх дітей: дочки ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, сина ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, дочки ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_5, у розмірі 1/2 частки від всіх видів доходу щомісячно, але не менше 50 % прожиткового мінімуму, встановленого для дитини відповідного віку, починаючи з 20.09.2017р. і до досягнення найстаршою дитиною повноліття.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, на користь держави судовий збір у розмірі 320 грн.
Відповідно до ст. 367 ЦПК України допустити негайне виконання наказу у межах сплати платежу за один місяць.
Копію цього наказу направити боржнику, та роз'яснити йому, що він має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та копії заяви стягувача із доданими до неї документами подати заяву про його скасування до Сєвєродонецького міського суду Луганської області.
Судовий наказ набирає законної сили у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Судовий наказ, після набрання ним законної сили, видати стягувачу для пред'явлення до виконання.
Суддя І. О. Юзефович
справа № 361/5300/17
провадження № 2/361/2869/17
УХВАЛА

11 жовтня 2017 р. м. Бровари

Суддя Броварського міськрайонного суду Київської області Петришин Н.М. розглянувши позовну заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Ріпкинський елеватор» до ОСОБА_1 про визнання договору недійсним,-

в с т а н о в и в:

До Броварського міськрайонного суду Київської області надійшла зазначена позовна заява ТОВ «Ріпкинський елеватор».

Ухвалою судді від 08 вересня 2017 року вказана позовна заява залишена без руху, позивачу надавався строк на усунення недоліків, який не може перевищувати 3 днів з дня отримання позивачем ухвали.

У позовній заяві зазначено, що до неї додаються докази сплати судового збору, копія Статуту ТОВ «Білорусь», копія Статуту ТОВ «Ріпкинський елеватор» та копія позовної заяви з додатками для відповідача.

Однак, перевіривши всі додані до позовної заяви додатки виявлено, що вищевказані документи до позову не додані, про що 06.09.2017 року складено відповідний акт секретарями суду у складі трьох осіб.

Так, за змістом ст. 119 ЦПК України заява подається в письмовій формі й повинна містити: 1) найменування суду, до якого вона подається; 2) імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів звязку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви. Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання. До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як передбачено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана юридичною особою сплачується судовий збір у 1 розмірі прожиткового мінімуму для працездатних осіб (1600 грн.).

Однак, всупереч вимогам вищевказаних норм чинного законодавства позивачем не додано до позовної заяви доказів сплати судового збору.

Ухвала про залишення позову без руху отримана позивачем 19.09.2017 року та у встановлений ухвалою строк позивач недоліки позову не виправив.

Згідно із ст. 121 ЦПК України позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві, якщо позивач відповідно до ухвали суду про залишення без руху у встановлений строк не виконає вимоги ст.ст. 119, 120 цього Кодексу.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,-

у х в а л и в :

Позовну заяву визнати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги у 5-денний строк з дня отримання копії ухвали.

Суддя Н.М.Петришин
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 171/1737/17
13.10.2017 року м. Апостолове
Суддя Апостолівського районного суду Дніпропетровської області Кодрян Л.І., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю"Дніпропетровськгаз збут" про видачу судового наказу про стягнення з боржника - ОСОБА_1 заборгованості за спожитий природний газ у розмірі 4737 грн. 46 коп., відповідно до ст. ст. 526, 527, 530, 622,623, Цивільного Кодексу України, керуючись ст.ст. 10, 11, 60, 88, 95, 96, 102, 103 Цивільного процесуального Кодексу України, -
Стягнути з ОСОБА_1, іпн. НОМЕР_1 проживаючого за адресою: АДРЕСА_1
У разі заперечення проти вимог стягувача боржник має право протягом 10 днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Судовий наказ набирає чинності у разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання.
Суддя: ________________________ Л. І. Кодрян
Згідно зі статтею 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до вимог ч.6 ст.105-1 ЦПК України заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Згідно вимог ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав законної сили " "_____________________20 року.
Термін пред'явлення до виконання один рік з дня набрання судовим наказом законної сили.
Дата видачі судового наказу заявнику " "___________________ 20 року.
Суддя:Л. І. Кодрян
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надход-ження судово-го наказу на викона-нняПовне найменування установи,підпримства, організації,в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума,відра-хована за судовим наказомДана повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи,підприємства,організації(з накладенням печатки)Примітки
Інші відмітки__________________________________________________________
Червоноармійський районний суд Житомирської області
Справа № 292/927/17
Номер провадження 2/292/476/17 У Х В А Л А
"19" жовтня 2017 р. смт.Пулини
Суддя Червоноармійського районного суду Житомирської області Гуц О.В., розглянувши позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

В С Т А Н О В И В :
Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України позови до фізичної особи пред"являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому порядку місцем її перебування.
За відомостями УДМС України в Житомирській області, ОСОБА_1 проживає та зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1, тому справа не підсудна Червоноармійському районному суду Житомирської області.
Відповідно до п.3 ч.3 ст.122 ЦПК України якщо за результатами отриманої інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд повертає позовну заяву на підставі пункту 4 частини третьої статті 121 цього Кодексу.
Пунктом 4 ч.3 ст.121 ЦПК України визначено, що заява повертається позивачу у випадках, коли справа не підсудна цьому суду, про що суддя постановляє ухвалу, яка разом із заявою та всіма додатками до неї надсилаються позивачеві.
На підставі викладеного, позовну заяву ПАТ КБ "ПриватБанк" до ОСОБА_1 з усіма додатками слід повернути позивачу та роз"яснити йому його право на звернення з вказаним позовом до належного суду, за місцем проживання відповідача.
Керуючись ч.1 ст.109, п.4 ч.3 ст.121, п.3.ч.3 ст.122 ЦПК України, -
У Х В А Л И В :
Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості повернути позивачу з усіма додатками.
Роз'яснити позивачу право на звернення до належного суду, яким є місцевий суд загальної юрисдикції по місцю проживання відповідача ОСОБА_1.
Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.
Апеляційна скарга на ухвалу може бути подана через Червоноармійський районний суд до апеляційного суду Житомирської області протягом 5 днів з дня її проголошення.
Суддя О. В. Гуц
Справа № 405/9137/14-ц
УХВАЛА

"13" жовтня 2017 р. Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі

головуючої судді: Шевченко І.М.

при секретарі : Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення , -

В С Т А Н О В И В :

Заочним рішенням Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19.12.2014 року задоволено позовні вимоги ПАТ «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

03.10.2017 року відповідач ОСОБА_1 звернувся в суд із заявою про перегляд даного заочного рішення посилаючись на те, що він не був належним чином повідомленим про час та місце судових засідань, повісток не отримував, а тому не мав змоги надати свої пояснення та заперечення проти позову. Він не звертався до ПАТ «Укрсоцбанк» про видачу кредиту, кредитного договору не підписував і дані обставини суттєво впливають на вирішення справи по суті. Просить скасувати заочне рішення суду та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

В судове засідання сторони не з»явились, про час та місце слухання справи повідомлені, заявник надав заяву про розгляд справи без його участі, їх неявка не перешкоджає розгляду даної заяви.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

У відповідності до п.2 ч.3 ст. 231 ЦПК України суд може своєю ухвалою за результатами розгляду заяви про перегляд заочного рішення скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Як вбачається із матеріалів справи розгляд справи був призначений на 19.12.2014 року, відповідач не був повідомленим про час та місце слухання справи, що підтверджується доданими до справи конвертами з повідомленням про їх повернення. Копію заочного рішення не отримав. При цьому, суд враховує, що банком зазначена адреса відповідача: АДРЕСА_1, а відповідно до повідомлення УДМВ в Кіровоградській області він зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_1 (Кіровоград) АДРЕСА_2 з 08.11.2006 року та пояснення відповідача щодо не укладення кредитного договору. Вказана обставина суттєво впливає на розгляд даної справи і має істотне значення та має бути врахована судом при винесенні рішення.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з»явився в судове засідання з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням наведеного вище, суд вважає, що є достатньо підстав для скасування заочного рішення суду та призначення справи до розгляду в загальному порядку.

На підставі викладеного та керуючись ст. 231, 232 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення задовольнити.

Заочне рішення Ленінського районного суду м. Кіровограда від 19 грудня 2014 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором скасувати і призначити справу до розгляду в загальному порядку на 30 листопада 2017 року на 10-00.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда І. М. Шевченко
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 вересня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Запоріжжя Голубкова М.А. розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Оранта Січ», ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3, ТОВ «Стар авто» про стягнення матеріальних збитків, заподіяних внаслідок ДТП, -

ВСТАНОВИВ:

25.11.2016р. ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою до Публічного акціонерного товариства «Страхова Компанія «Оранта Січ», ОСОБА_2, третя особа ОСОБА_3 про стягнення матеріальних збитків, заподіяних внаслідок ДТП.

29.09.2017 року в судовому засіданні представником відповідача ОСОБА_2, подано клопотання про витребування доказів. В своєму клопотання представник відповідача зазначає, що в матеріалах справи відсутній розрахунок спричиненої шкоди транспортному засобу ЗАЗ 1102 д.н. НОМЕР_1 яким керувала ОСОБА_2 під час ДТП. Вказаний розрахунок, як зазначає представник, був складений СК Дніпроінмед, посилаючись на ті обставини, що вказаний розрахунок є важливим для розгляду справи, а розмір збитків відноситься до предмету доказування, представник ОСОБА_4 просить суд його витребувати.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_5 не заперечував проти заявленого клопотання.

Представник позивача ОСОБА_6 не заперечував проти задоволення клопотання.

Як вбачається зі статті 133 ЦПК України особи, які беруть участь у справі і вважають, що подання потрібних доказів є неможливим або у них є складнощі в поданні цих доказів, мають право заявити клопотання про забезпечення цих доказів. Способами забезпечення судом доказів є допит свідків, призначення експертизи, витребування та (або) огляд доказів, у тому числі за їх місцезнаходженням. У необхідних випадках судом можуть бути застосовані інші способи забезпечення доказів.

Статтею 137 ЦПК України передбачено, що у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

Відповідно до ст. 10 ЦПК України, суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

За таких обставин суд приходить до висновку, що клопотання представника відповідача підлягає задоволенню, а для зясування обставин справи, її обєктивного розгляду необхідно витребувати докази.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст. 10, 133, 137, 293 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Клопотання про витребування доказів задовольнити.

Витребувати у СК «Дніпроінмед»: 49005, м. Дніпро вул. Сімферопольська, 21, належним чином завірену копію розрахунку шкоди спричиненої автомобілю НОМЕР_2.

Ухвала не оскаржується.

Суддя Голубкова М.А.