Справа № 2/243/4485/2017
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

17 листопада 2017 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Мірошниченко Л.Є. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності на квартиру АДРЕСА_1, вартістю 22 542 грн. 00 коп.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням ст. 119 ЦПК України, а саме до неї не додано оригіналу документів, що підтверджують сплату судового збору.

Натомість, позивачем додано до позовної заяви заяву про звільнення її від сплати судового збору, в обґрунтування якої зазначено, що вона має єдиний дохід - пенсію, яку витрачає на придбання ліків та сплату комунальних послуг, внаслідок чого перебуває у важкому фінансовому стані та не має можливості сплатити судовий збір.

Згідно із нормами ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

За розясненнями, що містяться у п.3 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якщо позивачем (заявником) заявлено клопотання про відстрочення або розстрочення судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його оплати відповідно до статті 82 ЦПК, то наслідки, передбачені статтею 121 ЦПК, застосовуються лише за умови відмови в задоволенні такого клопотання, про що постановляється відповідна ухвала.

Згідно із п.29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України №10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до ст.8 ЗУ «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України, єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідки про доходи, про склад сімї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сімї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Згідно зі ст. 10 ЦПК України особа, яка заявляє відповідне клопотання повинна довести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Як вбачається із зазначеної заяви, позивач посилається на скрутне фінансове (майнове) становище, при цьому не надавши жодних належних на те доказів.

У звязку із викладеним, розглянувши надані суду документи, приходжу до висновку, що підстав для задоволення заяви позивача про звільнення її від сплати судового збору у суду не має, а тому суд відмовляє у даній заяві.

Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Згідно із Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб складає 1 684 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 1 п. 2 ст. 80 ЦПК України, у позовах про визнання права власності на майно ціна позову визначається вартістю майна.

Позивачем зазначено вартість майна в розмірі 22 542 грн. 00 коп., тобто розмір судового збору за розгляд даної позовної заяви становить 640 грн. 00 коп.

Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК України. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов.

Відповідно ч. 3 ст. 27 Цивільного процесуального кодексу України, особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обовязки.

Частиною ч. 1 ст. 122 Цивільного процесуального кодексу України, встановлено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно із ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи вищевикладене, зазначена позовна заява має бути залишена без руху, з наданням позивачу строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 80, 82, 119-122 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення її від сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання права власності залишити без руху, та надати позивачу строк в 5 (пять) днів з дня отримання нею копії цієї ухвали для надання до суду оригінал документу про сплату необхідного судового збору або докази, які б підтверджували наявність пільг щодо сплати судового збору.

Кошти в оплату судового збору повинні бути перераховані: отримувач коштів: ГУК у м.Києві /м.Київ/ 22030106; код за ; банк отримувача: Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві; код банку отримувача: 820019; рахунок отримувача: 0001, код класифікації доходів бюджету: 22030106.

У випадку невиконання вказаних вимог у встановлений строк заява вважатиметься неподаною і буде повернена позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_3