Справа № 645/2453/17
Провадження № 2/645/1656/17
УХ В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

09 червня 2017 року суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Сілантьєва Е.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним,-

В с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду із позовом до відповідача про визнання заповіту недійсним.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження, поштовий індекс, номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Позовна заява підписується позивачем або його представником із зазначенням дати її подання.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

На підставі ст. 119 ЦПК України, суд вбачає, що позовна заява подана з порушенням вимог закону та форми і змісту позову, тобто:

-порушено п. 6 ст. 119 ЦПК України - зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування не зазначено докази, які підтверджують усі викладені обставини позову, а також не надано документального підтвердження усіх викладених обставин в позові, а саме не надано доказів про зазначений заповіт від 22.08.2016 р.

Також, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивачем в позовній заяві було зазначено про відстрочку від сплати судового збору, у зв'язку із тимчасовими фінансовими труднощами.

Дослідивши позовну заяву, а також заяву про відстрочку від сплати судового збору, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

З поданого позову вбачається, що позивач заявляє вимоги не майнового характеру.

Згідно ч. 1 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", судовий збір справляється у відповідному розмірі від мінімальної заробітної плати у місячному розмірі, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" за подання до суду позовної заяви немайнового характеру, яка подана фізичною особою, справляється судовий збір у 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на момент подання позовної заяви) становить 640,00 грн.

За приписами статті 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі, а також може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

У відповідності до правової позиції, викладеної в п. 29 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року №10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» відповідно до статті 8 Закону «Про судовий збір» та статті 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За змістом статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом.

Згідно з роз'ясненнями Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, які містяться в листі від 27 вересня 2012 №10-1386/0/4-12 «Про деякі питання практики застосування Закону України «Про судовий збір» (пункт 10) відповідно до статті 8 Закону суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше, ніж до ухвалення судового рішення у справі; зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Єдиною підставою для вчинення судом зазначених у вищевказаній нормі дій є врахування ним майнового стану сторони. Обґрунтування пов'язаних з цим обставин, які свідчать про неможливість або утруднення в здійсненні оплати судового збору у встановлених законом розмірах і в строки, згідно зі статями 10, 60 ЦПК України покладається на заінтересовану сторону.

Враховуючи вищевикладене, суд приходить до висновку про те, що доводи позивача про неможливість сплати судового збору на теперішній час не підтверджені належними письмовими доказами, тому суд відмовляє в задоволенні заяви та відстрочки позивача від сплати судового збору за подання заяви.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 та 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, ст. 4 Закону України "Про судовий збір", суд -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання заповіту недійсним - залишити без руху.

Встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків - 5 днів з дня отримання копії ухвали.

Розяснити ОСОБА_1, що якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне зазначені недоліки позовної заяви, позовна заява вважається неподаною та повертається позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена лише до розміру судових витрат в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Фрунзенського районного

суду м. Харкова Е.Є. Сілантьєва