ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2-о/753/80/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" травня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва у складі головуючого судді Трусової Т.О. з секретарем судового засідання Горбань С.І., розглянувши в судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_2 та ОСОБА_3, заінтересовані особи: Київська міська рада, Дарницька районна у місті Києві державна адміністрація, Департамент архітектури та містобудування виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), про встановлення факту, що має юридичне значення, -

В С Т А Н О В И В:

У вересні 2016 р. ОСОБА_2 та ОСОБА_3 звернулися до суду із заявою про встановлення факту, що має юридичне значення. З урахуванням внесених в судовому засіданні змін, заявниці просили встановити факт тотожності будинків АДРЕСА_1 та АДРЕСА_1.

На обґрунтування заяви вказали, що ОСОБА_2 на підставі договору дарування від 10 березня 1992 р. належить 131/200 частин будинку АДРЕСА_1, а ОСОБА_3 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом є власником 69/200 частин зазначеного будинку. Водночас у 1988 році зв'язку з приєднанням мікрорайону Бортничі до м. Києва відбулося впорядкування нумерації вулиць та будинків, у зв'язку з чим нумерацію належного їм будинку було змінено на АДРЕСА_1. На цю ж адресу вони отримали державні акти на земельну ділянку. У зв'язку з наведеним виникли розбіжності та неточності між вказаними у правовстановлюючих документах адресами, що призводить до непорозумінь і унеможливлює реалізацію їх прав та інтересів.

Заявники посилаються на те, що неодноразово зверталися до різних установ і організацій з зазначеного питання, але врегулювати вказані розбіжності не вдалося.

В судове засідання заявниці не з'явилися, їх представник ОСОБА_4 подав письмове клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Заінтересовані особи своїх представників до суду не направили, однак їй неявка не перешкоджає встановленню фактичних обставин справи.

Нез'явлення осіб, які беруть участь у справі, є підставою для її розгляду без фіксування судового засідання технічними засобами.

Вивчивши письмові докази, суд встановив такі обставини.

ОСОБА_3 є власником 69/200 частин житлового будинку за адресою: АДРЕСА_1, на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, виданого 31 січня 1992 р. державним нотаріусом Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори Биковим А.М., зареєстрованого у реєстрі за № 19-112 (а.с. 7).

14 квітня 1992 р. право власності ОСОБА_3 зареєстровано Київським міським бюро технічної інвентаризації.

ОСОБА_2 набула у власність 131/200 частину жилого будинку з надвірними

будівлями та спорудженнями за адресою: АДРЕСА_1, на підставі договору дарування від 10 березня 1992 р., укладеного між ОСОБА_6 (дарувальником) та ОСОБА_2 (обдаровуваною), посвідченого державним нотаріусом Шістнадцятої київської державної нотаріальної контори П'ясецькою С.Н., зареєстрованого у реєстрі за № 3д-152 (а.с. 5-6).

26 червня 1992 р. право власності ОСОБА_2 зареєстровано Київським міським бюро технічної інвентаризації.

Судом встановлено, що обидві заявниці зареєстровані і проживають у належному їм на праві спільної часткової власності будинку, при цьому вони добровільно домовилися про порядок володіння і користування нерухомим майном, але жодного письмового договору з цього приводу не укладали, судові рішення щодо визначення порядку користування будинком чи його поділу в натурі не ухвалювалися.

Проте в паспортах заявниць зазначені різні номери будинку, в якому вони зареєстровані, а саме: у паспорті ОСОБА_8 - будинок АДРЕСА_1, а у паспорті ОСОБА_2 - будинок АДРЕСА_1 (а.с. 64, 65).

Водночас у технічних паспортах, виготовлених Київським міським бюро технічної інвентаризації станом на 6 листопада 1989 р. та на 19 липня 2013 р., належний заявницям будинок рахується під АДРЕСА_1 (а.с. 66-69, 70-73).

У державних актах на право власності на земельну ділянку, наданій ОСОБА_2 та ОСОБА_3 для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на підставі рішення Київської міської ради від 24 червня 2004 р. № 326-1/1536, також зазначено, що земельна ділянка розташована на АДРЕСА_1 (а.с. 8-9).

З довідки об'єднання «Рада громадського самоврядування мікрорайону Бортничі» вбачається, що у зв'язку з приєднанням мікрорайону Бортничі до м. Києва у 1988 році відбулося впорядкування вулиць та нумерації будинків, у зв'язку з чим нумерацію належного заявницям будинку було змінено на АДРЕСА_1 (а.с. 55).

Неточності в нумерації зазначеного будинку мали місце і раніше, ще до приєднання мікрорайону Бортничі до м. Києва, що підтверджується записами у погосподарській книзі с. Бортничі Бориспільського району Київської області (а.с. 104, 113-122).

Наведені докази безспірно доводять, що зазначений у належним заявницям договорі дарування та свідоцтві про право на спадщину за заповітом будинок АДРЕСА_1 і будинок, який в інших документах, що засвідчують певні факти, рахується під АДРЕСА_1, є одним і тим самим будинком, співвласниками якого є ОСОБА_2 та ОСОБА_3

Заявниці протягом тривалого часу намагалися усунути розбіжності в нумерації належного їм будинку, звертаючись до різних установ і організацій, проте Департамент архітектури та містобудування виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та Дарницька районна у місті Києві державна адміністрація усувати ці розбіжності відмовилися посилаючись на відсутність правових підстав (а.с. 53, 56).

Шістнадцята київська державна нотаріальна контора також відмовилась вносити зміни до договору дарування пославшись на те, що предметом дарування був саме будинок АДРЕСА_1 (а.с. 61).

Враховуючи, що внаслідок правової неврегульованості питання внесення змін до поштових адрес усунути розбіжності в нумерації належного заявникам будинку неможливо, а від встановлення факту тотожності адрес, зазначених у різних документах, залежить виникнення, зміна або припинення їх особистих та майнових прав, наявні підставі для встановлення зазначеного факту в судовому порядку.

На підставі викладеного, керуючись статтями 11, 212, 213, 214, 215, 234, 235, 256, 259 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Заяву ОСОБА_2 та ОСОБА_3 задовольнити.

Встановити факт, що будинок АДРЕСА_1 і будинок за адресою: АДРЕСА_1 є одним і тим же будинком, який на праві спільної

часткової власності належить ОСОБА_2 (131/200 частин) та ОСОБА_3 (69/200 частин),.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: