ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/8742/17
провадження № 2-п/753/176/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"22" травня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі судді Вовка Є.І., при секретарі Германенко В.А., в приміщенні Дарницького районного суду м. Києва, у судовому засіданні по розгляду заяви представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "20" лютого 2017 року по цивільній справі №753/14237/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини,

Встановив:

З заяви представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 про перегляд вказаного заочного рішення вбачається, що вона зокрема обгрунтована тим, що відповідач не з»явився на судовий розгляд вказаної справи "20" лютого 2017 року, оскільки не був про нього повідомлений.

Проте, згідно з розпискою ОСОБА_2 від 08.02.2017 року (а.с.41) та заявою ОСОБА_2 від 08.02.2017 року (а.с.42), останній завчасно - ще 08.02.2017 року був повідомлений щодо дати та часу розгляду Дарницьким районним судом вказаної цивільної справи №753/14237/16, при цьому у вказаній заяві від 08.02.2017 року та в заяві про перегляд (скасування) заочного рішення не зазначено будь-яких доказів, в тому числі, доказів щодо відсутності ОСОБА_2 у зв»язку з «роботою», на яку міститься огульне посилання у вказаній заяві від 08.02.2017 року, зокрема без визначення змісту такої роботи, роботодавця тощо, а також без зазначення характеру конкретних обставин, які б свідчили про наявність невідкладних об»єктивних причин щодо відсутності ОСОБА_2

Згідно зі строками розгляду заяви про перегляд заочного рішення, передбаченими ч.2 ст.230 ЦПК України - вказана заява провинна бути розглянута протягом п'ятнадцяти днів з дня її надходження.

Судом враховано, що в силу вимог п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру. Обов»язок швидкого здійснення правосуддя покладається в першу чергу на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням п.1 ст.6 даної Конвенції (параграф 66 69 рішення Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 р. у справі «Смірнова проти України»). Всі ці обставини слід враховувати при розгляді кожної справи, оскільки перевищення розумних строків розгляду справ становить порушення прав, гарантованих п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Крім того, дослідивши інші матеріали справи, судом встановлено наступне.

Оскаржуваним заочним рішенням Дарницького районного суду м. Києва від "20" лютого 2017 року по цивільній справі №753/14237/16-ц за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_5 про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини, було вирішено наступне.

Позов задовольнити.

Стягнути на користь ОСОБА_4, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, з ОСОБА_2 аліменти на утримання сина - ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 2000 гривень щомісячно, але не менше 30% прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, починаючи з 29.07.2016 року і до повноліття ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Допустити негайне виконання рішення суду у межах суми платежу за один місяць.

Стягнути з ОСОБА_2 в доход держави судові витрати по справі: 551 грн. 20 коп. - судовий збір.

Крім того, судом встановлено, що з наявного поштового відправлення на адресу відповідача, яке згідно з наявним на ньому штампом було повернуто до Дарницького районного суду м. Києва 17 лютого 2017 року (а.с.33) вбачається, що відповідач належним чином повідомлялася про судовий розгляд цієї справи Дарницьким районним судом м. Києва (на 20 лютого 2017 року) поштою - рекомендованим листом з повідомленням за адресою місця проживання відповідача, зареєстрованою у встановленому законом порядку (згідно з даними, які містяться в довідці Адресно-довідкового підрозділу УДМС України від 15.08 2016 року а.с.17), при цьому, вказане поштове відправлення було повернуто до суду "за закінченням встановленого строку зберігання".

Проте, відповідно до положень ч.3 ст.27 ЦПК України, особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права.

Відповідно до положень ч.5 ст.74 ЦПК України: у разі ненадання фізичною особою, яка бере участь у справі інформації щодо її адреси, судова повістка надсилається цій особі за адресою її місця проживання чи перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку, при цьому, у разі відсутності особи, яка бере участь у справі за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

При цьому, судом фактично враховано, що відповідно до імперативних положень ч.1 ст.157 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи вказаної категорії протягом розумного строку, але не більше одного місяця з дня відкриття провадження у справі (яке було відкрито 20.01.2017 року), а відповідно до положень ст.1 ЦПК України - завданнями цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

З положень п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України, вбачається, що суд відкладає розгляд справи у разі першої неявки в судове засідання сторони або будь-кого з інших осіб, які беруть участь у справі, оповіщених у встановленому законом порядку про час і місце судового розгляду, у випадку якщо вони повідомили про причини неявки, які судом визнано поважними.

При цьому, в спеціальній імперативній нормі ч.1 ст.224 ЦПК України, яка визначає умови, за яких можливе винесення заочного рішення зазначено, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Відповідно до положень ч.4 ст.169 ЦПК України - у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).Тобто із системного аналізу саме сукупності вищевказаних норм вбачається, що цей закон (ч.4 ст.169 ЦПК України) є спеціальною нормою, яка визначає саме порядок судового розгляду, якому передувало відкладення розгляду справи внаслідок першої неявки сторони відповідача виключно з поважних причин - згідно з імперативними приписами щодо обов'язкової наявності таких причин, як єдиної передумови для відповідного відкладення у випадку першої неявки відповідача згідно з п.2) ч.1 ст.169 ЦПК України, тобто Закон саме додатково регламентує ще і такий випадок (повторної неявки), регламентуючи вже обов'язковий розгляд справи у випадку повторної неявки відповідача - незалежно від наявності повторних - будь-яких поважних причин у відповідача.

Враховуючи вищевикладене, наявні вищевказані обставини, в тому числі ту обставину, що від сторони відповідача не надійшло заяв про розгляд справи за відсутності відповідача, то судом (у судовому засіданні по розгляду цієї справи 20 лютого 2017 року) було ухвалено рішення у заочному порядку, який є єдиним порядком, в якому згідно з нормами ЦПК України (зокрема вищенаведеними) можливо розглянути вказану справу в порядку цивільного судочинства - з дотриманням імперативних норм, встановлених цим порядком, в тому числі щодо даного випадку.

Враховуючи, що відповідно до положень ч.1 ст.232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за умови наявності сукупності обставин - а) що відповідач не з"явився у судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і б) докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи, а також, що відсутні вищевказані обставини, які викладені у вищевказаному пункті, умовно позначеному літерою а), суд вважає, що вказана заява про перегляд заочного рішення не може бути задоволена в силу вказаних імперативних приписів положень ч.1 ст.232 ЦПК України, при цьому, обгрунтування цієї заяви щодо висновків суду по суті вищевказаних позовних вимог не спростовують такого висновку суду.

Вивчивши всі наявні матеріали, враховуючи вищевикладене, вищенаведені норми ст.232 ЦПК України, суд вважає, що вказана заява про перегляд (скасування) заочного рішення не підлягає задоволенню.

Керуючись п.1) ч.3 ст.231 ЦПК України,

Ухвалив:

Залишити без задоволення заяву представника ОСОБА_5 про перегляд (скасування) заочного рішення Дарницького районного суду м. Києва від "20" лютого 2017 року по цивільній справі №753/14237/16-ц.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: