У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2017 року м. Київ
Колегія суддів судової палати у цивільних справах

Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у складі:

головуючогоДем'яносова М.В.,
суддів: Іваненко Ю.Г., Ситнік О.М.,
Маляренка А.В., Ступак О.В.,
розглянувши в судовому засіданні справу за позовом Харківської міської ради до ОСОБА_6 про відшкодування шкоди у вигляді упущеної вигоди, за касаційною скаргою Харківської міської ради на рішення апеляційного суду Харківської області від 14 червня 2016 року,

в с т а н о в и л а:

У серпні 2014 року Харківська міська рада звернулася до суду з позовом, у якому зазначала, що відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області 25 березня 2014 року за № ХК 33, реконструйовані квартири № № НОМЕР_1, НОМЕР_2 під нежитлові приміщення (салон краси), загальною площею 31,2 кв. м, у житловому будинку по АДРЕСА_1 прийнято в експлуатацію. Замовником будівництва за декларацією є ОСОБА_6

Вказувала, що листами відповідача повідомлено про необхідність виконання вимог Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова, затвердженого рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804, та направлено на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова. Проте останній, у порушення вимог закону, не уклав з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради договір про пайову участь до прийняття вищевказаного об'єкта будівництва в експлуатацію.

На думку позивача, такими діями забудовника порушуються права та інтереси територіальної громади м. Харкова в особі Харківської міської ради на отримання коштів, пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту, які мають використовуватися для створення і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Крім того, оскільки до Харківської міської ради відповідачем не надано документів про кошторисну вартість будівництва об'єкта, Департаментом економіки та комунального майна був проведений розрахунок величини вартості будівництва, а саме: здійснено розрахунок загальної кошторисної вартості будівництва виходячи з показників опосередкованої вартості. Відповідно до проведеного розрахунку кошторисна вартість реконструкції склала 286 634 грн 40 коп. Розмір пайової участі, що підлягала б перерахуванню до місцевого бюджету, становив 10 % від вказаного розміру кошторисної вартості будівництва, тобто 31 529 грн 78 коп.

Позивач на підставі ст. ст. 22, 623 ЦК України просив стягнути з відповідача на свою користь збитки у вигляді упущеної вигоди (неодержаного доходу) у розмірі 31 529 грн 78 коп., згідно з розрахунком величини пайового внеску, виконаного за показниками опосередкованої вартості будівництва.

Рішенням Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 10 грудня 2015 року позов задоволено. Стягнуто з ОСОБА_6 на користь бюджету м. Харкова збитки у вигляді упущеної вигоди у розмірі 31 529 грн 78 коп. Вирішено питання про розподіл судових витрат.

Рішенням апеляційного суду Харківської області від 14 червня 2016 року рішення Орджонікідзевського районного суду м. Харкова від 10 грудня 2015 року скасовано та ухвалено нове рішення, яким у задоволенні позову відмовлено.

У касаційній скарзі Харківська міська рада, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просить скасувати рішення апеляційного суду та залишити в силі рішення суду першої інстанції.

Відповідно до п. 6 розд. XII «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 2 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів» Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ діє в межах повноважень, визначених процесуальним законом, до початку роботи Верховного Суду та до набрання чинності відповідним процесуальним законодавством, що регулює порядок розгляду справ Верховним Судом.

У зв'язку з цим справа підлягає розгляду в порядку, передбаченому Цивільним процесуальним кодексом України від 18 березня 2004 року.

Колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, заслухавши доповідь судді, вивчивши матеріали цивільної справи та дослідивши доводи касаційної скарги, вважає, що вона має бути задоволена частково.

Згідно з ч. 2 ст. 324 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.

За вимогами ст. ст. 213, 214, 316 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

При ухваленні рішення суд зобов'язаний з'ясувати питання, зокрема, щодо: наявності обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та навести докази на їх підтвердження; наявності інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи; правовідносин, зумовлених встановленими фактами. У рішенні суду обов'язково повинні бути зазначені встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини.

Вказані вимоги апеляційним судом не дотримано.

Суд першої інстанції, ухвалюючи рішення про задоволення позову, керувався тим, що внаслідок неукладення замовником будівництва договору пайової участі, невиконання зобов'язань, що прямо встановлені законом, Харківській міській раді заподіяно збитків у вигляді неодержаних доходів. Харківською міською радою з метою попередження збитків було вжито всіх заходів, направлених на одержання коштів пайової участі.

Апеляційний суд, скасовуючи рішення суду першої інстанції та ухвалюючи нове рішення про відмову у задоволенні позову, керувався тим, що відповідно до положень статей 23, 623 ЦК України та Порядку пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова участь замовників у розвитку інфраструктури населеного пункту можлива лише на підставі відповідного договору, в якому сторони визначають, зокрема, розмір пайової участі та строк (графік) сплати пайової участі. Оскільки між сторонами відсутній такий договір, відсутнє і зобов'язання за договором. А тому не підлягають стягненню з відповідача збитки у вигляді упущеної вигоди за відсутності зобов'язань за договором.

З такими висновками апеляційного суду погодитися не можна.

Відповідно до ч. ч. 1, 2 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є: втрати, яких особа зазнала у зв'язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).

Також для такої міри відповідальності як стягнення збитків необхідною є наявність сукупності елементів складу цивільного правопорушення, а саме: протиправної поведінки, збитків, причинного зв'язку між ними, вини. Позивачем не доведено наявності шкоди, її розміру та причинного зв'язку з діями відповідача.

Згідно з ч. ч. 1, 2 ст. 623 ЦК України боржник, який порушив зобов'язання, має відшкодувати кредиторові завдані цим збитки. Розмір збитків, завданих порушенням зобов'язання, доказується кредитором.

При визначенні неодержаних доходів (упущеної вигоди) враховуються заходи, вжиті кредитором щодо їх одержання (ч. 4 ст. 623 ЦК України).

Судами встановлено, що рішенням Виконавчого комітету Харківської міської ради від 09 листопада 2011 року № 804 затверджено Порядок пайової участі замовників у розвитку інфраструктури м. Харкова (зі змінами від 22 травня 2013 року № 319), який містить механізм залучення до пайової участі, порядок укладення договорів та розрахунку розміру величини пайового внеску, та який було оприлюднено Харківською міською радою на офіційному сайті Харківської міської ради (www.city.kharkov.ua), на офіційному сайті комунального підприємства «Харківській міській інформаційний центр» (www.citynet.kharkov.ua) та у газеті «Харьковские известия».

Цим рішенням затверджено Порядок пайової участі у розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова, а саме: згідно з п. 1.5 вказаного Порядку пайова участь замовника полягає у перерахуванні до бюджету м. Харкова коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова. Залучення замовників до пайової участі здійснюється шляхом укладення договорів про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова з Департаментом економіки та комунального майна Харківської міської ради. Для укладення такого договору замовник зобов'язаний звернутися з відповідною заявою до Департаменту не пізніше, ніж за 30 календарних днів до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Відповідно до ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник об'єкта будівництва зобов'язаний взяти участь у створенні і розвитку інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури населеного пункту (окрім випадків, передбачених частиною четвертою цієї статті) та укласти договір про пайову участь з органом місцевого самоврядування.

Законом встановлено строки, упродовж яких мають укладатися договори про пайову участь у розвитку інфраструктури населеного пункту - не пізніше ніж 15 робочих днів з дня реєстрації звернення замовника будівництва щодо його укладення, але до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію.

Кошти пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту сплачуються в повному обсязі до прийняття об'єкта будівництва в експлуатацію єдиним платежем або частинами за графіком, що визначається договором.

Згідно з ч. 1 ст. 40 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» порядок залучення, розрахунку розміру і використання коштів пайової участі у розвитку інфраструктури населеного пункту встановлюють органи місцевого самоврядування відповідно до цього Закону.

Відповідно до декларації про готовність об'єкта до експлуатації, зареєстрованої Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у Харківській області 15 березня 2014 року за № ХК 33, ОСОБА_6 введено в експлуатацію реконструйовані квартири № № НОМЕР_1, НОМЕР_2 по АДРЕСА_1 під салон краси (а.с. 19−21).

Листами управління соціально-економічного розвитку, планування та обліку Департаменту економіки та комунального майна Харківської міської ради від 14 квітня та 19 травня 2014 року повідомлено ОСОБА_6 про необхідність виконання вимог закону та направлено йому на підписання проект договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова.

Матеріали справи не містять доказів отримання вказаних листів ОСОБА_6

Разом з тим апеляційний суд не врахував, що пропозиція юридичної або фізичної особи укласти певний договір цивільно-правового характеру - є публічною офертою. Вона має на увазі адресовану конкретним суб'єктам пропозицію, чітко виражає наміри цієї юридичної або фізичної особи, яка пропонує товар чи послугу.

Таким чином, з моменту отримання ОСОБА_6 позовної заяви Харківської міської ради (а. с. 27), відповідач ознайомлений з необхідністю укладення договору та сплати коштів на створення і розвиток інженерно-транспортної та соціальної інфраструктури м. Харкова.

На зазначену обставину суд апеляційної інстанції уваги не звернув.

Згідно з ч. 1 ст. 634 ЦК України договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.

Оскільки умови договору про пайову участь у розвитку інфраструктури м. Харкова однакові для всіх замовників, цей договір є відповідно до ст. 634 ЦК України договором приєднання.

Разом з тим з висновком позивача про розмір оплати, необхідної до перерахування відповідачем до бюджету м. Харкова, погодитися не можна, оскільки відповідачем надана технічна документація, яка свідчить про розмір затрат на реконструкцію, що і є базою для визначення розміру внеску.

Оскільки апеляційним судом неправильно застосовано норми матеріального та процесуального права, не встановлено фактичних обставин, а суд касаційної інстанції зазначеними повноваженнями не наділений, тому рішення апеляційного суду належить скасувати, а справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Керуючись ст. ст. 333, 335, 336, 338, 343, 344, 345, 347, 349 ЦПК України, колегія суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ

у х в а л и л а:

Касаційну скаргу Харківської міської ради задовольнити частково.

Рішення апеляційного суду Харківської області від 14 червня 2016 року скасувати, справу передати на новий розгляд до суду апеляційної інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:М.В. Дем'яносов
Судді: Ю.Г. Іваненко
А.В. Маляренко
О.М. Ситнік
О.В. Ступак