УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира в складі:

головуючого судді Слюсарчук Н.Ф.

з участю секретаря с/з ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3,третя особа - Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про усунення від права на спадкування, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3,третя особа - Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про усунення від права на спадкування.

В судове засідання 06.09.2017 р. ні позивач, ні її представникне зявилися, хоча про час, місце розгляд справи представник позивача була належним чином повідомлена, про що свідчить список повідомлених осіб про розгляд справи /а.с. 115/. Від позивача надійшла заява про відкладення розгляду справи у звязку з хворобою, однак будь яких підтверджуючих документів не надала.

В подальшому 13.09.2017 р., 09.10.2017 р. ні позивач, ні її представник в судові засідання не зявилася, хоча про час, місце розгляд справи були належним чином повідомлені, про що свідчать рекомендовані поштові відправлення, що повернулися на адресу суду (а.с.125-127).

Відповідач в останнє судове засідання не зявилася, представник відповідача надіслав на адресу суду заяву про розгляд справи за його відсутності, просив у разі неявки позивача залишити позовну заяву без розгляду та скасувати заходи забезпечення позову.

Третя особа в судове засідання не зявилася, хоча про час, день та місце розгляду справи була повідомлена належним чином.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, у разі, коли належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

У висновку Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі по справі №6-24063 ск 15, зазначено, що причини повторної неявки позивача до суду процесуального правового значення не мають, оскільки положення закону (ч. 3 ст. 169 ЦПК України) направлене на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду, а позивач при цьому, і не зявляється в судове засідання, і не використовує передбачене законом право на процесуальне представництво в суді, та є підставою для застосування ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Нормами ч. 3 ст. 27 ЦПК України встановлено, що особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, в якій вона є стороною.

Рішеннями Європейського суду визначено, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду справи, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 157 ЦПК України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Позивач належним чином повідомлявся про час та місце розгляду справи, недобросовісно користується своїми процесуальними правами, зловживає ними та не виконує покладені на нього процесуальні обов'язки. Розгляд даного позову було розпочато 23.11.2016 року, більше року, тобто в порушення вимог про дотримання розумних строків, що свідчить про те, що позивач не зацікавлена в результатах розгляду справи.

З огляду на те, що позивач, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, тричі поспіль не з'являлася в судове засідання, заяву про розгляд справи, призначеної на 06.09.2017 р. 13.09.2017 р. та 09.10.2017 р. без її участі не подада, суд приходить до висновку про залишення позовної заяви без розгляду.

Окрім того, ухвалою суду 12.12.2016 року було накладено арешт на квартиру АДРЕСА_1, яка належала на праві власності ОСОБА_5.

Відповідно до ч.6 ст. 154 ЦПК України, якщо провадження у справі закрито або заяву залишено без розгляду, суд може одночасно з ухваленням судового рішення постановити ухвалу про скасування заходів забезпечення позову.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про необхідність задоволення заяви про зняття арешту та скасування ухвали про забезпечення позову від 12.12.2016 року.

Керуючись ст.ст. 154, 169, 207 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В:

1.) Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3, третя особа - Приватний нотаріус Житомирського міського нотаріального округу ОСОБА_4 про усунення від права на спадкування - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення позову без розгляду.

2.) Заходи забезпечення позову у вигляді арешту на квартиру АДРЕСА_1, яка належала на праві власності ОСОБА_5, що застосовані ухвалою Богунського районного суду м. Житомира від 12.12.2016 року по справі № 295/14764/16-ц скасувати.

Копію ухвали направити до Департаменту реєстрації Житомирської міської ради для виконання, іншим особам до відома.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Житомирської області через Богунський районний суд міста Житомира шляхом подання протягом пяти днів, починаючи з дня її проголошення, апеляційної скарги. Особи, що не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали, можуть подати апеляційну скаргу протягом пяти днів з моменту отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо така не була подана.

Суддя