Справа № 639/2387/17
Провадження № 2/639/1360/17
09 червня 2017 року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Гаврилюк С.М.,
при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позивач в обґрунтування своїх вимог посилається на те, що шлюб з відповідачем зареєстровано 26.01.2006 Жовтневим відділом державноїреєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 24.
Від шлюбу сторони мають малолітню дитину сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Подружнє життя з відповідачем не склалося через відсутність взаєморозуміння, кардинально різних поглядів на життя, на шлюб та сімю. За час спільного сімейного проживання сторони дійшли висновку, як зазначає позивач, що в них відсутні будь-які спільні інтереси. Враховуючи, що відносини між подружжям зіпсувалися вже давно, ОСОБА_1 більше не має наміру зберегти шлюб.
На даний час ведення між подружжям спільного господарства та сумісне проживання остаточно припинено.
Позивач впевнена, що подальшого сенсу налагоджувати сімейні відносини немає, оскільки у сторін, на ґрунті сімейно-побутових проблем та кардинально протилежних поглядів на сімейне життя з'явилась неприязнь один до одного, втрачено почуття любові та поваги
Наразі кожен із сторін живе власним життям, спільного побуту не ведуть, не спілкуються та не переймаються проблемами один одного, ведуть різний бюджет, фактично шлюбні відносини сторін припинилися з літа 2016 року.
ОСОБА_1 вважає, що надання строку для примирення є неможливим, а повна відсутність діалогу між сторонами лише ще раз підтверджує неприйнятність відновлення шлюбних відносин. Збереження шлюбу не відповідає моральним інтересам позивача. Отже, подальше сумісне життя та збереження сімї неможливе.
Спори майнового характеру та щодо визначення місця проживання дитини відсутні.
Позивач через свого представника ОСОБА_4, яка діє на підставі угоди про надання правової допомоги від 14.04.2017, подала до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримала у повному обсязі, просила розірвати шлюб, після розірвання шлюбу залишити без змін прізвище позивача «Германова», розглядати справу без участі позивача та її представника, а також зазначила, що не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідач, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи (а.с. 20), у судове засідання не зявився, в порушення ч. 2 ст. 77 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив, заяви про розгляд справи за його відсутності не надавав.
Відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобовязані добросовісно здійснювати свої процесуальні права та виконувати процесуальні обовязки.
Частиною 2 ст. 77 ЦПК України передбачено, що у разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.
Згідно статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності, або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд зі згоди позивача ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
У звязку з неявкою в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, у відповідності до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, судом не здійснювалося.
Частиною 3 ст. 105 СК України передбачено, що шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до ст. 110 СК України.
Відповідно ст. 110 СК України шлюб скасовується в судовому порядку, якщо буде встановлено, що подальше спільне проживання чоловіка й жінки із збереженням родини неможливо.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку про те, що позов підлягає задоволенню, оскільки судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і зберігання шлюбу неможливе, сімя існує лише формально, єдиний сімейний бюджет відсутній, сторони не підтримують шлюбно-сімейні стосунки.
Зі свідоцтва про шлюб серії І-ВЛ № 313578, повторно виданого 28.03.2017 Жовтневим районним у місті Харкові відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у Харківській області, вбачається, що при одружені позивач змінила дівоче прізвище «Кисельова» на прізвище чоловіка «Германова». При цьому, відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище. Оскільки позивачем заявлено вимогу про залишення її шлюбного прізвища, суд вважає за необхідне після розірвання шлюбу залишити шлюбне прізвище позивача - «Германова».
Керуючись ст.ст. 3, 4, 57, 88, 212-215, 224 ЦПК України, ст.ст. 104, 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, суд
Розірвати шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 26 січня 2006 року Жовтневим відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Харківського міського управління юстиції, актовий запис № 24.
Після розірвання шлюбу залишити позивачеві прізвище «Германова».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя С.М.Гаврилюк