У Х В А Л А

Іменем України

20 жовтня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого суддіТаран Н.Г.
при секретаріДвірко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 01 грудня 2015 року по цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

В С Т А Н О В И В:

01.12.2015 року Деснянським районним судом м. Києва винесено заочне рішення, на підставі якого позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за кредитним договором - задоволено, а саме: стягнуто з ОСОБА_3 на користь Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» заборгованість за кредитним договором у розмірі 10 287,91 грн.; стягнуто з ОСОБА_3 на користь держави судовий збір в розмірі 243,60 грн.

07.07.2017 року до суду надійшла заява ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення з посиланням на те, що він не був присутній на судових засіданнях в зв'язку з тим, що не отримував судової повістки, оскільки його адреса реєстрації та проживанняАДРЕСА_2 Крім того, зазначена адреса вказана і в кредитному договорі №49.29/02744/06-ТК000200147 від 31.08.2006 р. Про наявність судового процесу він дізнався 10.06.2017 р. А тому, він фізично був позбавлений можливості бути присутньому на суді, та захищати свої інтереси. Вважає, що судом не було вжито усіх законних методів для повідомлення відповідача про розгляд даної цивільної справи. Крім того, ОСОБА_3 зазначив, що в нього є наявні докази, які мають істотне значення для справи.

В судове засідання сторони не з'явились, причини неявки суду не відомі, про день та час розгляду заяви повідомлялись належним чином.

Представник заявника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про час і місце судового засідання був повідомлений під розписку, відповідно до ст. 76 ЦПК України.

Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Дослідивши матеріали цивільної справи, оцінивши доводи заяви, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності з п. 3, 4 ч. 1 ст. 229 ЦПК України та ч. 1 ст. 232 ЦПК України підставами для скасування заочного рішення є сукупність таких обставин: поважність причин неявки в судове засідання і неповідомлення їх суду, і докази про це; посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача.

Згідно з п.1 ч. 3 ст. 231 ЦПК України у разі відсутності зазначених вище підстав суд може своєю ухвалою залишити заяву про перегляд заочного рішення без задоволення.

Як вбачається з матеріалів справи, позовна заява Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за кредитним договором, надійшла до суду 03.08.2015 року.

04.08.2015 р. суд на виконання вимог ч. 3 ст. 122 ЦПК України, а також з метою підтвердження чи спростування інформації та встановлення дійсного зареєстрованого місця проживання відповідача, звернувся до відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві з запитом щодо надання інформації про зареєстроване у встановленому законом порядку місця проживання фізичної особи - відповідача, тобто ОСОБА_3 (а.с.22).

Згідно отриманої відповіді 18.08.2015 р. на запит суду, встановлено, що за відомостями адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в м. Києві ОСОБА_3 зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3, що територіально відноситься до Деснянського району м.Києва.

Ухвалою Деснянського районного суду м. Києва від 19.08.2015 року відкрито провадження по справі, судове засідання призначено на 25.09.2013 року, про що повідомлено сторін та направлено копії ухвал з примірником позовної заяви та з додатками для відповідача (а.с. 24-26).

25.09.2015 року у зв'язку з неявкою сторін судом ухвалено відкласти судове засідання на 27.10.2015 року та направлено повідомлення з викликом на судове засідання (а.с.29-30).

Поштове повідомлення за адресою місця реєстрації відповідача повернулось до суду за закінченням терміну зберігання (а.с.32,48).

27.10.2015 року у зв'язку з неявкою сторін судом ухвалено відкласти судове засідання на 01.12.2015 року та направлено повідомлення з викликом на судове засідання (а.с.34).

01.12.2015 року по справі проведено судове засідання за відсутності представника позивача, від якого надійшла заява, з проханням провести судовий розгляд за відсутності представника позивача, задовольнити позовні вимоги в повному обсязі та проти винесення заочного рішення не заперечували, та за відсутності відповідача, повідомленого належним чином про місце і час розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 74 ЦПК України, у разі ненадання фізичними особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності особи, яка бере участь у справі, за адресою її місця проживання або місця реєстрації, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їй належним чином.

Враховуючи, що в матеріалах справи було достатньо даних про права та взаємовідносини сторін, суд вважав можливим розглянути спір за відсутності відповідача відповідно до ст.ст. 224-227 ЦПК України та на підставі матеріалів справи постанов заочне рішення, про що не заперечував представник позивача.

Таким чином, саме 01.12.2015 року було винесено вище зазначене заочне рішення.

Небажання відповідача надавати докази в обґрунтування своїх заперечень проти позову, зокрема з причини ухилення від участі в судових засіданнях, давало суду право при заочному розгляді справи обмежитися доказами, наданими стороною позивача, що повністю відповідало положенням ч. 1 ст. 224 ЦПК України.

Заявник ОСОБА_3 в своїй заяві про перегляд заочного рішення, посилається на те, що в нього є докази, які мають істотне значення для справи, які ним не були долучені до самої заяви.

Відповідно до ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Доказів проживання або перебування відповідача на час розгляду справи - 01.12.2015 р. за вказаною у заяві про перегляд заочного рішення адресою: АДРЕСА_1, ОСОБА_3 надано не було.

Відповідно, неявку ОСОБА_3 у судове засідання 01.12.2015 року суд вважає такою, що не мала місце з поважної причини.

Згідно положень ст.57 ЦПК України доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Заявник ОСОБА_3 не надав до заяви та безпосередньо до суду будь-яких додаткових доказів у розумінні ст.57 ЦПК України, що мають істотне значення для правильного вирішення цієї справи, що є обов'язковою умовою для скасування заочного рішення суду.

Виходячи з того, що заявник належним чином повідомлявся про день та час розгляду справи, а до заяви про перегляд заочного рішення не подано доказів, а також відсутні посилання на докази, якими відповідач обґрунтовує свої заперечення проти вимог позивача які могли б вплинути на зміст заочного рішення, підсудність розгляду справи судом не була порушена, прохання про скасування заочного рішення є необґрунтованим та таким, що підлягає залишенню без задоволення.

Керуючись ст.ст. 57, 74, 76, 122, 223-224, 231, 232 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Заяву ОСОБА_3 про перегляд заочного рішення суду від 01 грудня 2015 року по цивільній справі за позовною заявою Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_3, про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Відповідно до ч. 4 ст. 231 ЦПК України, у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цим Кодексом. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя: Н.Г.Таран