Справа № 761/4940/17
Провадження № 2/761/3756/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 травня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді: Волошина В.О.

при секретарі: Савенко О.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

В лютому 2017р. позивачка ОСОБА_1 звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовом до відповідача Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора, в якому просила суд: визнати за собою право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за заповітом, після смерті свого чоловіка ОСОБА_3.

Свої позовні вимоги позивачка обґрунтовувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1. помер її чоловік - ОСОБА_3, який за життя склав заповіт на її користь. Після смерті якого відкрилась спадщина на зазначену квартиру АДРЕСА_1.

У визначений законодавством строк позивачка звернулась до третьої особи із заявою про прийняття спадщини, однак, 15 вересня 2015р. державним нотаріусом Першої київської державної нотаріальної контори Мотицьким І.Л. було винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, так як нею (позивачкою) не подано оригіналів правовстановлюючих документів на спадкове майно (квартиру), і відомостей про реєстрацію права власності. Вказані обставини позбавляють її можливості отримати свідоцтво про право на спадщину за заповітом, та здійснити відповідну реєстрацію права власності, у зв'язку з чим вона вимушена була звернутися до суду за захистом своїх прав.

До судового засідання сторона позивача подала на адресу суду заяву про розгляд справи у відсутність сторони, яка заявлені позовні вимоги підтримує в повному обсязі з підстав, зазначених в позові.

Відповідач, третя особа, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином, своїх представників до суду не направили, заперечення на позов не подавались.

Суд, розглянувши подані сторонами документи, повно і всебічно з'ясувавши всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

За змістом ст. ст. 1216, 1217 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

Як вбачається з матеріалів справи і це встановлено судом, 06 лютого 2013р. приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Лавренюк С.М. посвідчено заповіт, по якому ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 народження на випадок своєї смерті зробив розпорядження: все майно, де б воно не знаходилось та з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що буде належати спадкодавцю на день його смерті, і на що він за законом буде мати право заповів позивачці, своїй дружині, з якою перебував у зареєстрованому шлюбі з 31 січня 1975р.

ІНФОРМАЦІЯ_1. помер ОСОБА_3

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу ( ч.2 ст. 1223 ЦК України ).

Відповідно до ч. 1, 6 ст. 1273 ЦК України, спадкоємець за заповітом або за законом може відмовитися від прийняття спадщини протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу. Заява про відмову від прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини.

Відмова від прийняття спадщини може бути відкликана протягом строку, встановленого для її прийняття.

У відповідності з ч. 1 ст. 15 Закону України «Про власність», член житлового, житлово-будівельного, дачного, гаражного чи іншого кооперативу або товариства, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, дачу, гараж, іншу будівлю або приміщення, надані йому в користування, набуває права власності на це майно.

Судом встановлено, що в травні 1989р. чоловіком позивачки - ОСОБА_3 було сплачено в повному обсязі пайовий внесок у сумі 7320,58 крб. СРСР. З матеріалів справи вбачається, що згідно даних КП «Київське міське бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна» квартира АДРЕСА_1 на праві власності не зареєстрована.

10 липня 2015р. позивачка звернулась до Першої київської державної нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини, що залишилась після смерті її чоловіка - ОСОБА_3

Спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину (ч. 1 ст. 1296 ЦК України).

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в п. 8 Постанови № 7 від 30 травня 2008р. «Про судову практику у справах про спадкування», якщо будівництво здійснювалося згідно із законом, то у разі смерті забудовника до завершення будівництва його права та обов'язки як забудовника входять до складу спадщини.

У разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах. Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Частиною 1 ст. 1297 ЦК України, передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до ст. 66 Закону України «Про нотаріат» на майно, що переходить за правом спадкоємства до спадкоємців або держави, державним нотаріусом за місцем відкриття спадщини видається свідоцтво про право на спадщину. Видача свідоцтва провадиться у строки, встановлені цивільним законодавством України.

Згідно зі ст. 69 цього Закону нотаріус при видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом перевіряє факт смерті спадкодавця, наявність заповіту, час і місце відкриття спадщини, склад спадкового майна.

У відповідності з п.п. 4.15, п.п. 4.18 Глави 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом МЮ України від 22 лютого 2012р. № 296/5, яка є чинною на час розгляду справи, видача свідоцтва про право на спадщину на майно, яке підлягає реєстрації, проводиться нотаріусом після подання правовстановлюючих документів щодо належності цього майна спадкодавцеві та перевірки відсутності заборони або арешту цього майна. За відсутності у спадкоємця необхідних для видачі свідоцтва про право на спадщину документів нотаріус роз'яснює йому процедуру вирішення зазначеного питання в судовому порядку.

Як вбачається із матеріалів справи, державний нотаріус Першої київської державної нотаріальної контори Мотицький І.Л., розглянувши документи, подані позивачкою, 15 вересня 2015р. ухвалив постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на нерухоме майно, а саме: квартиру АДРЕСА_1, з зазначенням, що вказана нотаріальна дія не може бути вчинена, так як позивачкою не було подано оригінали правовстановлюючих документів на спадкове майно (квартиру) та відсутністю відомостей про реєстрацію права власності, у зв'язку з чим державний нотаріус позбавлений можливості видати позивачці свідоцтво про право на спадщину за заповітом, так як, у останньої відсутні правовстановлюючі документи на спадкове майно.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Згідно з ч. 1 ст. 392 ЦК України, власник майна може пред'явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.

Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку, про те, що заявлені позовні вимоги ґрунтуються на вимогах Закону, а тому підлягають задоволенню.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню судовий збір у розмірі 8000,0 грн.

Керуючи ст. ст. 3, 10, 11, 57-60, 88, 169, 179, 208, 209, 211 - 215, 218, 223, 294 ЦПК України; ст. ст. 15, 392, 1216, 1217, 1218, 1223, 1261, 1268, 1273, 1296, 1297, 1299 ЦК України, суд, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, третя особа: Перша київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на квартиру в порядку спадкування - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3. народження (ІПН. НОМЕР_1) право власності на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 61,5 кв.м. в порядку спадкування за заповітом після ОСОБА_3, який помер ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з Київської міської ради на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 8000,0 /вісім тисяч/ грн.

Рішення суду може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: