overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 524/2280/17
Провадження № 2/524/1516/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2017 року м.Кременчук

Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний розподіл спадкового майна,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Автозаводського районного суду м. Кременчука з вказаною позовною заявою.

Однак, дійсна позовна заява складена з порушеннями вимог, передбачених ЦПК України.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності, - дійсною вартістю нерухомого майна

В п.16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року визначено, що суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Так, в порушення вищевказаних вимог позивачем визначено вартість спірного майна станом на 2015 рік.

Отже, позивачу необхідно визначити дійсну вартість спірного майна і сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, позовна заява повинна бути залишена без руху для усунення названих недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Дійсну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про реальний розподіл спадкового майна - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків терміном три дні з дня отримання позивачем даної ухвали, у супротивному випадку заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Д.Андрієць
Справа № 524/2554/17
Провадження № 2/524/1546/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2017 року м.Кременчук

Суддя Автозаводського районного суду м. Кременчука Андрієць Д.Д, розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1І звернулась до Автозаводського районного суду м. Кременчука з вказаною позовною заявою.

Однак, дійсна позовна заява складена з порушеннями вимог, передбачених ЦПК України.

Відповідно до ст. 4 ЦПК України здійснюючи правосуддя суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.

Згідно ст. 15 ЦПК України суди розглядають в порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав свобод чи інтересів.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зокрема зміст позовних вимог, ціну позову щодо вимог майнового характеру, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; перелік документів, що додаються до заяви. До позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Пунктом 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014 року визначено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Дійсна вартість майна визначається відповідно до вимог Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

Через відсутність звіту про оцінку ринкової вартості нерухомого майна, а саме квартири АДРЕСА_1, не можливо вірно визначити ціну позову та відповідно суму судового збору, що підлягає сплаті.

Отже, позивачу необхідно визначити дійсну вартість спірного майна, вірно визначити ціну позову і сплатити судовий збір відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір» в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

За таких обставин, позовна заява повинна бути залишена без руху для усунення названих недоліків.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Дійсну позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя - залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків терміном три дні з дня отримання позивачем даної ухвали, у супротивному випадку заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Д.Д.Андрієць
Справа № 534/222/17
Провадження №2/534/252/17
У Х В А Л А

18 квітня 2017 року Комсомольський міський суд

Полтавської області

в складі: головуючого судді Куц Т.О.

при секретарі Ребриній О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Горішні Плавні Полтавської області цивільну справу за позовом ПАТ комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом,

в с т а н о в и в :

Представник позивача звернувся до суду з позовом до відповідача про стягнення заборгованості за кредитом , посилаючись на те, що між ПАТ КБ «ПриватБанк» та ОСОБА_1 було укладено договір № б/н від 05.10.2012 у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 10 000 грн , відповідач підтвердив свою згоду на те, що підписана заява разом з « Умовами та правилами надання банківських послуг» та «Тарифами Банку» , які викладені на банківському сайті складає між ними та банком договір про надання банківських послуг, власник картрахунку зобовязаний слідкувати за витратами коштів в межах платіжного ліміту з метою запобігання виникнення овердрафту .Однак, всупереч договірним зобовязанням ОСОБА_1 припинив погашати отриманий кредит та відсотки за його користування, внаслідок чого утворилась заборгованість за кредитним договором в сумі 19172 грн 30 коп.

Просить стягти з відповідача заборгованість за кредитним договором, а також понесені по справі судові витрати судовий збір в сумі 1600 грн .

Позивач в судове засідання не зявився, направив до суду заяву про розгляд справи у його відсутність, наполягає на задоволенні позову, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві, не заперечує проти заочного розгляду справи .

Відповідач в судове засідання не зявилася двічі, про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином.

Виходячи із змісту ч.4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Відповідно до ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання належно повідомленого відповідача, від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Згідно із визначеним ст.225 ЦПК України порядком проведення заочного розгляду, про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Враховуючи, що належно повідомлений відповідач не зявився в судове засідання, причини неявки не повідомив і будь-яких клопотань ним заявлено не було, та беручи до уваги згоду позивача, суд вважає можливим провести заочний розгляд справи.

З огляду на викладене та керуючись ст.ст.169,224,225 ЦПК України, суд

в с т а н о в и в :

Провести заочний розгляд справи за цивільним позовом ПАТ комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитом.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Т.О.Куц
Провадження № 2/537/407/2017
Справа № 537/556/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.04.2017 року Крюківський районний суд міста Кременчука Полтавської області в складі: головуючої судді Зоріної Д.О., при секретарі Чернявській А.Л., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області перебуває цивільна справа за позовом ПАТ КБ «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_2, просив залишити позов ПАТ КБ «Приватбанк» без задоволення і звязку зі спливом строку спеціальної та загальної позовної давності.

Відповідач, ОСОБА_1, заявлене її представником клопотання підтримала.

Представник позивача, ПАТ КБ «Приватбанк», в судове засідання не зявився, хоча належним чином був повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, згідно поданого до суду клопотання, просив розглянути справу без його участі.

Згідно зі статтею 57 Цивільно-процесуального кодексу України, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.

Пунктом 4 частини 1 статті 169 Цивільно-процесуального кодексу України передбачено право суду визнати явку позивача, який подав заяву про розгляд справи за його відсутності, обовязковою.

За викладених обставин суд приходить до висновку, що для для з`ясування усіх обставин справи, повного та обєктивного її розгляду, необхідна особиста участь представника позивача у судовому засіданні з метою надання пояснень для встановлення фактів і обставин, необхідних для розгляду справи, у звязку із чим суд вважає за необхідне визнати явку в судове засідання представника позивача обов'язковою.

Керуючись статтями 57, 169 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Визнати обов'язковою участь представника позивача, публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк», у цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за договором кредиту, в судовому засіданні.

Викликати представника публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» в судове засідання, яке відбудеться 16 травня 2017 року о 09 год. 00 хв. в приміщенні Крюківського районного суду міста Кременчука Полтавської області за адресою: Полтавська область, місто Кременчук, вулиця Троїцька, будинок 37/49.

Ухвала оскарженню не аідлягає.

Суддя: Д.О. Зоріна
Номер провадження 2-о/754/121/17
Справа №754/1863/17
РІШЕННЯ

Іменем України

24 травня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Галась І.А.

при секретарі - Ленській Т.І.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Відділ державної реєстрації актів цивільного стану Деснянського районного управління юстиції у м. Києві, про встановлення факту, що має юридичне значення,

в с т а н о в и в :

Заявник звернулася до суду з заявою, в якій просить встановити факт того, що вона є рідною дочкою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2, посилаючись на те, що встановлення зазначеного факту має для неї юридичне значення пов'язане з оформленням спадщини.

В судовому засіданні заявник заяву підтримала.

Представник заінтересованої сторони в судове засідання не з'явився, надав заяву в якій росив слухати справу без його участі та ухвалити рішення згідно законодавства.

Вислухавши пояснення, заявника, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що заява підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Згідно п. 5 ч.2 ст. 234 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.

Судом встановлено, що згідно паспорту серії НОМЕР_1 заявник народилася ІНФОРМАЦІЯ_1.

Згідно свідоцтва про народження заявник при народженні мала прізвище ОСОБА_1, батьками зазначені ОСОБА_3 та ОСОБА_2.

З витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про шлюб вбачається, що після одруження заявник змінила прізвище з ОСОБА_1 на ОСОБА_1.

Відповідно до свідоцтва про одруження від 26.08.1964 при одруженні мати заявника мала прізвище ОСОБА_2.

Зі свідоцтва про смерть від 15.12.2016 вбачається, мати заявника померла ІНФОРМАЦІЯ_2, проте в свідоцтві була записана, як - ОСОБА_2.

За життя мати заявника склала заповіт за яким заповіла ОСОБА_1 земельну ділянку частку пай в землях ПСП "Порадівське" Васильківського району Київської області.

Згідно експертного висновку від 07.10.2016 наданого Українським бюро лінгвістичних експертиз розбіжності в записах виникли внаслідок зближення в усному мовленні через посередництво здрібнілих та розмовних форм, які побутують в діалектному ареалі, де було зроблено ці записи, та подальшої документальної фіксації етимологічно віддалених особових імен: ОСОБА_2 та ОСОБА_2, представленого також офіційним варіантом ОСОБА_2 на основі патронімічного зближення зазначених імен.

У своїй заяві ОСОБА_1 вказує, що через різне написання імен у документах вона позбавлена можливості оформити спадщину після смерті матері.

Аналізуючи встановлені по справі обставини в їх сукупності, суд вважає встановленим та доведеним факт того, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 256-259 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Заяву ОСОБА_1задовольнити.

Встановити факт того, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 є рідною дочкою ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд м. Києва протягом 10-ти днів з моменту його проголошення.

Суддя:

.
Справа № 541/519/17
Провадження № 2/541/468/2017
У Х В А Л А

18 квітня 2017 року м.Миргород

Миргородський міськрайонний суд Полтавської області в складі:

головуючої судді: Куцин В.М.,

за участі секретаря Євдокимової Н.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Миргороді заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову,

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 разом із уточненою зустрічною позовною заявою до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна, подала до суду заяву про забезпечення позову, просила накласти арешт на майно, яке зареєстроване за ОСОБА_2, а саме на: автомобіль ВАЗ 2107 державний номерний знак 42847СК, автомобільний причіп номерний знак 02283СК, мотоцикл ЗИМ 6.901 номерний знак 4752СКА.

Відповідно до ст. 151 ЦПК України суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до п. 1 ч.1 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом без повідомлення відповідачів та інших осіб, що беруть участь у справі.

Відповідно до ч.2 ст. 197 ЦПК України в звязку з відсутністю в судовому засіданні осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Вивчивши матеріали справи, заяву ОСОБА_1, виходячи з засад співмірності позовних вимог та заходів забезпечення позову, суд вважає за необхідне вимоги за заявою про забезпечення позову задовольнити, оскільки невжиття саме таких заходів забезпечення позову може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду, а спірне майно, що належить ОСОБА_2 та є предметом спору, може бути реалізоване до закінчення розгляду справи та ухвалення рішення.

Керуючись ст.ст.151,152,153 ЦПК України, суддя,-

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення зустрічного позову задовольнити.

З метою забезпечення уточненого зустрічного позову ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розподіл спільного майна, накласти арешт на автомобіль НОМЕР_1 державний номерний знак 42847СК, № кузова ХТА210700J0393710, 1988 року випуску; автомобільний причіп номерний знак 02283СК, № шасі Х1С813800V0048635, 1997 року випуску; мотоцикл ЗИМ 6.901, номерний знак 4752СКА, № двигуна ХК110528, № шасі0864293,що зареєстровані за ОСОБА_2,20 листопада1968 року народження зареєстрованого за адресою ІНФОРМАЦІЯ_1.

Ухвала підлягає негайному виконанню.

Забезпечення позову здійснюється на період розгляду справи.

Копію ухвали направити для виконання до Територіального сервісного центру 5344 регіонального сервісного центру МВС в Полтавській області, сторонам для відому.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційної інстанції на протязі 5 днів з дня отримання копії ухвали через Миргородський міськрайонний суд до Апеляційного суду Полтавської області, що не зупиняє виконання ухвали.

Суддя: ОСОБА_3
Справа № 128/1326/17
УХВАЛА

23 травня 2017 року м. Вінниця

Суддя Вінницького районного суду Вінницької області Саєнко О.Б., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості,-

ВСТАНОВИВ:

22.05.2017 року до провадження Вінницького районного суду Вінницької області надійшла позовна заява ПАТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості.

Вивчивши заяву та додані до неї документи, суд вважає, що її слід повернути позивачу, на підставі п.4 ч.3 ст. 121 ЦПК України, виходячи з такого.

Згідно з п.4 ч.3 ст. 121 ЦПК України заява повертається, коли справа не підсудна цьому суду.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України позови до фізичної особи предявляються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

З позовної заяви вбачається, що відповідач ОСОБА_1 зареєстрований та проживає ІНФОРМАЦІЯ_1.

Виходячи з викладеного, суд вважає, що подана позивачем позовна заява не підсудна Вінницькому районному суду Вінницькій області, а тому позивачу слід звернутися до належного суду - за зареєстрованим місцем проживання відповідача (вул. Фізкультурна, 50, с. Роздолівка Мурованокуриловецького району Вінницької області), тобто до Мурованокуриловецького районного суду Вінницької області (вулиця Комарова, 8, смт. Муровані Курилівці Вінницької області ) .

Також, суд розяснює, що у відповідності до ч.1 ст.7 Закону України « Про судовій збір» та Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 вересня 2015 року № 10 « Про внесення змін і доповнень до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 10 « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», якою друге речення абзацу першого пункту 42 викладено і інший редакції, питання про повернення сплаченої суми судового збору вирішується судом за результатом розгляду справи за клопотанням особи, яка його сплатила, що відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства». Тому, позивач для повернення сплаченої суми судового збору по даній справі має подати суду відповідне клопотання.

Керуючись п. 4 ч. 3 ст. 121 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення кредитної заборгованості, - повернути позивачу, а також додані до позову документи.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області через Вінницький районний суд Вінницької області, шляхом подання апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя:
Справа № 515/655/17
Провадження № 2/515/1098/17
Татарбунарський районний суд Одеської області
У Х В А Л А

про повернення позовної заяви

23 травня 2017 року м.Татарбунари

Суддя Татарбунарського районного суду Одеської області Шевирін А.О., ознайомившись із позовною заявою публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії, та доданими до заяви матеріалами,

В С Т А Н О В И В :

17 травня 2017 року публічне акціонерне товариство «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просило стягнути з відповідача вартість не облікованої електричної енергії у розмірі 11600грн.42коп.

При вирішенні питання про відкриття провадження у справі, відповідно до ч.3 ст.122 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, судом витребувано з державного органу рєестрації інформацію щодо зареєстрованого місця проживання (перебування) відповідача.

З відповіді відділу адресно-довідкової роботи ГУ ДМС України в Одеській області від 19.05.2017 року вбачається, що ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до ч.1 ст.109 ЦПК України позови до фізичної особи пред'являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

За змістом ч.3 ст.122 ЦПК України якщо за результатами отриманої судом інформації буде встановлено, що справа не підсудна цьому суду, суд повертає позовну заяву на підставі пункту 4 частини третьої статті 121 цього Кодексу

Згідно з п.4 ч.3 ст.121 ЦПК України позовна заява повертається у випадку, коли справа не підсудна суду.

Відповідно ст.115 ЦПК України якщо суддя, вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, встановить, що справа не підсудна цьому суду, заява повертається позивачеві для подання до належного суду, про що постановляється ухвала.

За таких обставин вважаю, що оскільки відповідач зареєстрований на території Тарутинського району Одеської області, справа є підсудною Тарутинському районному суду Одеської області, і тому позовна заява має бути повернута позивачу для звернення до суду за місцем знаходження відповідача.

Керуючись ст.ст.109, 115, п.4 ч.3 ст.121, ст. 122, 208-210 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву публічного акціонерного товариства «Енергопостачальна компанія Одесаобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії повернути позивачу.

Роз'яснити позивачу його право на звернення до Тарутинського районного суду Одеської області за зареєстрованим місцем проживання відповідача.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області через Татарбунарський районний суд Одеської області. Апеляційна скарга на ухвалу подається протягом пяти днів з дня отримання копії цієї ухвали.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду скарги апеляційним судом.

Суддя: