Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 22-ц/781/763/17 Головуючий у суді І-ї інстанції Авраменко О. В.
Доповідач Дьомич Л. М.
УХВАЛА

13.04.2017 року Колегія суддів судової палати у цивільних справах Апеляційного суду Кіровоградської області у складі:

головуючого судді: Дьомич Л.М.

суддів: Дуковського О.Л.; Єгорової С.М.

за участю секретаря: Федоренко Т.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 06 лютого 2017 року у справі за заявою ОСОБА_2 про скасування судового наказу № 398/3864/16-ц від 13 грудня 2016 року,-

В С Т А Н О В И Л А :

У лютому 2017 року ОСОБА_2 звернулася до суду із заявою про скасування судового наказу, виданого Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області 13 грудня 2016 року, яким з неї на користь КП «Теплокомуненерго» стягнуто заборгованість по тепловій енергії в розмірі 17835,71 грн., з яких 16233,13 грн. - основний борг, 220,51 грн. - 3 % річних та 1382,07 грн. - індекс інфляції.

Ухвалою Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 06 лютого 2017 року заяву ОСОБА_2 на підставі ч. 2 ст. 105-1 ЦПК України залишено без розгляду.

Не погодившись з постановленою ухвалою суду з підстав її незаконності та необґрунтованості, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, якою просить скасувати судову ухвалу та направити справу до суду першої інстанції на новий розгляд. Зокрема, зазначила, що копію судового наказу отримала з почтової скриньки 24 січня 2017 року. Підпис на зворотньому повідомленні про вручення поштового відправлення не ставила. Листоноша ОСОБА_3, яка працює в 6-му відділенні зв'язку та керівник відділення ОСОБА_4 не змогли чітко пояснити чи вручався лист особисто ОСОБА_2 та не змогли надати книгу розноски заказної кореспонденції. В суді додала, що на зворот ньому повідомленні замість підпису одержувача зазначено її прізвище.

КП «Теплокомуненерго» в судове засідання не з'явилося, про час та місце розгляду справи повідомлено належним чином (а.с.62).

Частиною 2 статті 305 ЦПК України передбачено, що неявка сторін або інших осіб, які беруть участь у справі належним чином повідомлених про час та місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Колегія суддів, заслухавши доповідача, пояснення ОСОБА_5, яка представляє інтереси ОСОБА_2, перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, дійшов висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Залишаючи заяву ОСОБА_2 про скасування судового наказу про стягнення з неї заборгованості за послуги з теплопостачання без розгляду, суд першої інстанції виходив із того, що заява подана після спливу визначеного ст. 105 ЦПК України строку для її подання, поважних причин пропуску такого строку не наведено.

Проте, з такими висновками колегія суддів погодитися не може, за наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 104 ЦПК України після видачі судового наказу суд не пізніше наступного дня надсилає його копію боржникові рекомендованим листом із повідомленням. Одночасно з копією судового наказу боржникові надсилається копія заяви стягувача з копіями доданих до неї документів.

Згідно ч. 4 ст. 104 ЦПК України днем отримання боржником копії судового наказу є дата, зазначена у поштовому повідомленні про вручення. У разі, якщо боржник відмовляється від отримання копії судового наказу або відсутній за вказаною адресою, днем отримання боржником копії судового наказу є день проставлення у поштовому повідомленні відмітки про відмову боржника отримати копію судового наказу чи відмітки про відсутність боржника за вказаною адресою.

Відповідно до ч.1 ст.105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.

За ч. 2 ст. 105-1 ЦПК України заява боржника про скасування судового наказу, подана після закінчення строку, встановленого частиною першою ст. 105 цього Кодекс , залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку для подання цієї заяви.

Як роз'яснено в п. 20 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №14 від 23 грудня 2011 року заява про скасування судового наказу, подана після закінчення встановленого законом строку, залишається без розгляду, якщо суд за заявою особи, яка її подала, не знайде підстав для поновлення строку подання цієї заяви (ч.2 ст.105-1 ЦПК України). Така заява розглядається судом у судовому засіданні в порядку, визначеному статтею 73 ЦПК України.

Відповідно до положеннями ст.73 ЦПК України суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

13 грудня 2016 року Олександрійським міськрайонним судом Кіровоградської області видано судовий наказ про стягнення з ОСОБА_2 на користь комунального підприємства «Теплокомуненерго» заборгованість за отриману теплову енергію станом на 01 жовтня 2016 року в сумі 17835,71 грн., з яких 16233,13 грн. - основний борг, 220, 51 грн. - 3% річних та 1382,07 грн. - індекс інфляції (а.с.15).

Із заявою про скасування судового наказу ОСОБА_2 звернулася 31 січня 2017 року, що підтверджується поштовим штампом на конверті (а.с.24). Звертаючись до суду просила визнати поважними причини пропуску строку визначеного цивільно-процесуальним законодавством для подання відповідної заяви. В обгрунтування поважності причин пропуску строку зазначила, що копію судового наказу особисто від листоноші 25.12.2016 року не отримувала, а виявила його у поштовій скриньці лише 24 січня 2017 року.

У кожному конкретному випадку суддя з врахуванням конкретних обставин пропуску строку оцінює доводи, що наведені в обгрунтування клопотання про його поновлення та робить мотивований висновок щодо поважності чи не поважності причин пропуску строку.

Зворотнє повідомлення про вручення поштового відправлення, на яке вказав суд залишаючи заяву без розгляду (а.с.17), не підтверджує беззаперечного отримання особисто ОСОБА_6 копії судового наказу. З вказаного повідомлення не зрозуміло кому та як: «особисто», «за довіреністю» «уповноваженому» вручено судову кореспонденцію, або взагалі це підпис працівника поштового зв'язку, оскільки підпис в повідомленні міститься у всіх графах одночасно. Тобто, з повідомлення про вручення поштового відправлення не вбачається, що вказаний судовий наказ було отримано 25 грудня 2016 року саме боржником або повнолітнім членом його сім'ї. Сама ОСОБА_2 стверджує, що 25 грудня 2016 року копію судового наказу не отримувала, а отримала його лише 24 січня 2017 року.

Згідно письмових пояснень поштаря-листоноші ОСОБА_3, остання не пам'ятає кому в грудні 2016 року був вручений лист по адресі: АДРЕСА_1 (а.с.40).

Пунктом 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантовано, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру.

Право на розгляд справи означає право особи звернутися до суду та право на те, що його справа буде розглянута та вирішена судом. При цьому, особі має бути забезпечена можливість реалізувати вказані права без будь-яких перепон чи ускладнень. Здатність особи безперешкодно отримати судовий захист є визначеним Конвенцією змістом поняття доступу до правосуддя.

Відповідно до ч. 4 ст. 10 ЦПК України суд сприяє всебічному і повному з'ясуванню обставин справи: роз'яснює особам, які беруть участь у справі, їх права та обов'язки, попереджує про наслідки вчинення або не вчинення процесуальних дій і сприяє здійсненню їхніх прав у випадках, встановлених цим Кодексом.

Вирішуючи питання щодо прийняття заяви ОСОБА_2, про скасування судового наказу, суд першої інстанції залишив поза увагою зазначені вимоги закону, не надав належної оцінки доводам на які посилався боржник при подачі заяви, в порушення вимог процесуального закону без повідомлення сторін визнав причини пропуску строку зазначені в заяві неповажними, не перевірив відомості щодо дати отримання заявником копії судового наказу, а відтак причини поважності пропуску строку звернення до суду із заявою, у зв'язку з чим, дійшов передчасного висновку про наявність підстав для залишення поданої заяви без розгляду.

За таких обставин колегія суддів вважає, що ухвала про залишення заяви про скасування судового наказу без розгляду постановлена з порушенням норм процесуального права, що є підставою для її скасування з передачею питання на новий розгляд до Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області.

Керуючись ст. ст. 307, 312, 315, 319 ЦПК України, колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Ухвалу Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області від 06 лютого 2017 року скасувати і передати питання на новий розгляд до суду першої інстанції.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Головуючий:

Судді: