Провадження № 22-ц/773/701/17 Категорія: 49 Доповідач: Стрільчук В. А.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

02 червня 2017 року місто Луцьк

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду Волинської області в складі:

головуючого - судді Стрільчука В.А.,

суддів - Здрилюк О.І., Бовчалюк З.А.,

секретар судового засідання - Вергун Т.С.,

з участю представника позивача ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу за апеляційною скаргою представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 на ухвалу Луцького міськрайонного суду від 03 квітня 2017 року,

в с т а н о в и л а:

У вересні 2016 року ОСОБА_2 звернувся до суду із зазначеним позовом, посилаючись на те, що 23 грудня 2011 року між ним та відповідачем ОСОБА_3 було зареєстровано шлюб. У вказаному шлюбі ІНФОРМАЦІЯ_1 на території Італії у них народився син ОСОБА_4.

Протягом останніх двох років сторони разом не проживають, спільне господарство не ведуть, не мають спільного бюджету.

Збереження шлюбу є неможливим і суперечить його волі, шлюб носить формальний характер та фактично підпадає під ознаки фіктивного шлюбу.

Враховуючи викладене, просив розірвати шлюб.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 03 квітня 2017 року позовну заяву залишено без розгляду.

В апеляційній скарзі представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 просить скасувати цю ухвалу, а справу направити до суду першої інстанції для продовження розгляду, посилаючись на порушення судом норм процесуального права.

Апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких мотивів.

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд першої інстанції виходив з того, що в судові засідання, призначені на 03 жовтня 2016 року, 03 листопада 2016 року та 03 квітня 2017 року, позивач та його представник, будучи належним чином повідомленними про час та місце розгляду справи, не з'явилися і позивач не подав заяву про розгляд справи за його відсутності.

Однак такі висновки суду не відповідають обставинам справи і зроблені з порушенням норм процесуального права.

Відповідно до ч. 3 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу (далі - ЦПК) України, якою керувався суд при постановленні оскаржуваної ухвали, у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Аналогічне положення міститься і в п. 3 ч. 1 ст. 207 цього Кодексу.

Аналіз наведених норм процесуального права дає підстави для висновку про те, що залишити позовну заяву без розгляду суд може у випадку повторної неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача, якою слід вважати другу поспіль неявку за умови неподання позивачем заяви про розгляд справи за його відсутності.

Однією з обов'язкових умов залишення заяви без розгляду є належне повідомлення позивача про час і місце судового засідання.

Питання щодо судових викликів і повідомлень, тобто щодо належного повідомлення осіб, які викликаються в суд, врегульовані статтями 74, 76 ЦПК України, згідно з якими, за загальним правилом, судові виклики осіб, які беруть участь у справі, здійснюються судовими повістками про виклик, які повинні бути вручені особам, що викликаються, не пізніше ніж за три дні до судового засідання. Судова повістка разом з розпискою надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів. Судова повістка може бути вручена безпосередньо в суді, а у разі відкладення розгляду справи про час і місце наступного засідання може бути повідомлено під розписку. Особи, які беруть участь у справі, можуть бути повідомлені або викликані в суд телеграмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку, які забезпечують фіксацію повідомлення або виклику. Судові повістки, адресовані фізичним особам, вручаються їм під розписку, яка з поміткою про дату вручення повертається до суду. Вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі. У разі відмови адресата одержати судову повістку особа, яка її доставляє, робить відповідну відмітку на повістці і повертає її до суду. В такому випадку особа вважається повідомленою.

В матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази повідомлення позивача та його представника про судові засідання, які призначалися у справі.

28 вересня 2016 року представник позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 подав до суду заяву про відкладення розгляду справи, у зв'язку перебуванням у відрядженні у Вінницькій області (а. с. 16).

Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 03 листопада 2016 року провадження у справі зупинено, сторонам надано строк для примирення до 03 квітня 2017 року. В даній ухвалі вказано, зокрема, що в судовому засіданні вирішувалося питання про надання сторонам строку для примирення. Однак при цьому відсутні відомості про те, з ким вирішувалося це питання. В суді апеляційної інстанції представник позивача ОСОБА_1 пояснив, що він був присутній і брав участь у судовому засіданні Луцького міськрайонного суду 03 листопада 2016 року і саме з ним суддя обговорював питання про примирення сторін та необхідний для цього строк, але журнал судового засідання не вівся.

Ухвалою Луцького міськрайонного суду від 03 квітня 2017 року провадження у справі відновлено.

Про час і місце судового засідання, призначеного на 03 квітня 2017 року, позивач та його представник не були належним чином повідомлені.

Що стосується заяви представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 від 27 березня 2017 року про відкладення розгляду справи (а. с. 29), то вона також не містить доказів про належне повідомлення судом позивача та його представника про час і місце розгляду справи, оскільки в ній відсутня інформація про час вручення повідомлення, про роз'яснення наслідків неявки та інші відомості, передбачені ст. 75 ЦПК України.

Крім того, відповідно до ч. 3 ст. 204 ЦПК України після відновлення провадження у справі суд викликає сторони та інших осіб, які беруть участь у справі, і продовжує судовий розгляд за правилами глави 4 розділу ІІІ цього Кодексу.

За змістом наведеної правової норми виклик сторін в судове засідання має бути здійснений судом після постановлення ухвали про відновлення провадження у справі. Всупереч цьому, постановивши 03 квітня 2017 року ухвалу про відновлення провадження у справі, суд після прийняття такого процесуального рішення нікого в судове засідання не викликав, а призначив справу до розгляду на день винесення вказаної ухвали, тобто на 03 квітня 2017 року, і в цей же день залишив позовну заяву без розгляду.

За правилами глави 4 розділу ІІІ ЦПК України, за якими має бути продовжений судовий розгляд після відновлення провадження у справі, суд залишає позовну заяву без розгляду у разі повторної неявки в судове засідання позивача (ч. 3 ст. 169, п. 3 ч. 1 ст. 207 цього Кодексу). Отже як перша, так і повторна, тобто друга поспіль неявка позивача в судове засідання, що дає суду підстави для залишення позовної заяви без розгляду, повинна мати місце після відновлення провадження у справі, чого в даному випадку не було. 03 квітня 2017 року відбулося перше судове засідання після відновлення провадження у справі, в яке не з'явився позивач та його представник.

Враховуючи відсутність обов'язкових умов залишення позовної заяви без розгляду згідно з ч. 3 ст. 169 та п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, у суду не було правових підстав для вчинення вказаної процесуальної дії.

У зв'язку з невідповідністю висновків суду обставинам справи та допущеними ним порушеннями вищенаведених норм процесуального права, що призвело до незаконного залишення позовної заяви без розгляду, оскаржувану ухвалу як таку, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, слід скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції відповідно до п. п. 3, 4 ст. 311 ЦПК України.

Керуючись ст. ст. 303, 307, 311, 314, 315 ЦПК України, колегія суддів

у х в а л и л а:

Апеляційну скаргу представника позивача ОСОБА_2 - ОСОБА_1 задовольнити.

Ухвалу Луцького міськрайонного суду від 03 квітня 2017 року в даній справі скасувати, а справу направити для продовження розгляду до того ж суду.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту її проголошення і оскарженню в касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді