У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2017 року м.Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Першко О.О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного підприємства «БОСНА» про визнання статутного капіталу та майна спільною сумісною власністю подружжя, -

В С Т А Н О В И Л А :

03 жовтня 2017 року ОСОБА_1 звернулася до суду із позовною заявою до ОСОБА_2, ПП «БОСНА», в якому просить: визнати статутний капітал та майно ПП «БОСНА» спільною сумісною власністю подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_1

У відповідності до вимог п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Однак, в порушення вищевказаних вимог щодо форми та змісту позовної заяви, подавши до суду позовну заяву, позивач не вказала ціни позову та не зазначила в ній доказів, що підтверджують ціну позову.

Крім того, позивачем в позовних вимогах не зазначено яке саме майно ПП «БОСНА», вона просить визнати спільним сумісним майном подружжя, чим не дотримано вимог п. 3 ч. 2 ст.119 ЦПК України.

До позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору в розмірі 640 грн.

Згідно з розясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, наданими в п. 16 Постанови № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Із зазначених розяснень убачається, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається позивачем з урахуванням вартості спірного майна, а не судом, за правилами встановленими п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, відповідно до якого в позовах про право власності на майно або його витребування, ціна позову визначається вартістю спірного майна.

Розмір судового збору за подання позовної заяви про право власності на нерухоме майно, що належить юридичним особа визначається позивачем з урахуванням вартості спірного нерухомого майна, а не судом, за правилами встановленими п. 9 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, відповідно до якого в позовах про право власності на нерухоме майно, ціна позову визначається балансовою вартістю нерухомого майна.

З огляду на викладене, позивачу слід вказати ціну позову, виходячи із вартості спірного майна, а судовий збір відповідно має сплачуватись, виходячи зі ставок судового збору, які встановлені ст. 4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно ч.1 ст.3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду позовної заяви про поділ майна при розірванні шлюбу становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 3 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Станом на 01.01.2017 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1600 грн., таким чином, розмір судового збору, за подання позову про поділ майна становить 1% від ціни позову, але не менше 640 грн. та не більше 4800 грн.

Відповідно до ст.121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119-120 ЦПК України або не сплачено судовий збір, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

За вказаних обставин позовну заяву слід залишити без руху для виправлення недоліків, а саме:

- зазначити ціну позову;

- зазначити майно, яке позивач просить визнати спільною сумісною власністю подружжя;

- здійснити доплату судового збору відповідно до ціни позову.

На підставі вищевикладеного та керуючись статтею 121 ЦПК України,

У Х В А Л И Л А :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Приватного підприємства «БОСНА» про визнання статутного капіталу та майна спільною сумісною власністю подружжя - залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для виправлення вказаних у даній ухвалі недоліків позовної заяви 5 (пять) днів з дня отримання даної ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказаних в ухвалі вимог, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута позивачу, що не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя О.О.Першко