Справа № 755/1768/17
"19" травня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва у складі:
головуючого судді Виниченко Л.М.,
за участі секретаря Гноілек М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням,-
ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом про визнання ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1 (а.с. 20, 21).
Вимоги мотивує тим, що вона являється власником квартири АДРЕСА_1, у якій проживає з 1994 року та зареєстрована з 2014 року. Разом із нею у вказаній квартирі також зареєстрований відповідач, з яким вони розлучені з 10.05.2016 року на підставі рішення Дніпровського районного суду м. Києва. Спільного господарства вони не ведуть з листопада 2012 року, за якою адресою на даний час проживає відповідач їй не відомо.
Також позивачка вказує, що комунальні організації, що надають житлово-комунальні послуги, у своїх розрахунках вказують про двох мешканців квартири та відповідно нараховують грошові кошти до сплати.
Вона не в змозі сплачувати комунальні послуги за відповідача, оскільки він не проживає у квартирі з листопада 2012 року. У неї скрутне матеріальне становище, на її утриманні знаходиться дитина, яка навчається. Реєстрація відповідача у квартирі змушує сплачувати грошові кошти за послуги, якими відповідач не користується.
В судовому засіданні позивачка підтримала заявлені вимоги, викладені у позові обставини та просила їх задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з'явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином, про причини неявки не повідомив, у зв'язку з чим суд з урахуванням думки позивачки ухвалив розглянути справу у відсутності відповідача та відповідно до ст. 169 ч. 4, ст. 224 ЦПК України ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів.
Суд, вислухавши пояснення позивачки, свідка, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Позивачка є власником і на
Згідно договору дарування частини квартири від 04.07.2014 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Халявкою Н.М., зареєстрованого в реєстрі за № 2182, власником ? частини квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_4 та відповідно договору дарування від 18.02.2000 року, посвідченого приватним нотаріусом КМНО Поповченко Ю.В., зареєстрованого в реєстрі за № 487, власником ? частини вказаної квартири є ОСОБА_1, що також підтверджується відповідно Витягом з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію прав та їх обтяжень та Реєстраційним посвідченням Київського міського бюро технічної інвентаризації та реєстрації права власності на об'єкти нерухомого майна (а.с. 24-28).
Відповідно свідоцтва про шлюб, ОСОБА_4 22.09.2016 року зареєструвала шлюб, у зв'язку з чим змінила прізвище на ОСОБА_1 (а.с. 12).
Як убачається із довідки по формі № 3, виданої Комунальним концерном «Центр комунального сервісу» Дніпровського району м. Києва від 30.11.2016 р. № 1883, у квартирі АДРЕСА_1 зареєстровані позивач ОСОБА_1 та відповідач ОСОБА_2 (а.с. 10).
Сторони перебували у зареєстрованому шлюбі з 20.11.1997 року, який був розірваний рішенням Дніпровського районного суду м. Києва від 29.04.2016 року (а.с. 23-23 зв.).
Відповідно до ч. 2 ст. 405 ЦК України, член сім'ї власника житла втрачає право на користування цим житлом у разі відсутності члена сім'ї без поважних причин понад один рік, якщо інше не встановлено домовленістю між ним і власником житла або законом.
Позивачка суду пояснила, що відповідач за місцем його реєстрації АДРЕСА_1 постійно не проживає з квітня 2013 року, речей його там не має, адреси проживання не повідомляв, зв'язки з ним втрачені, спірним житлом не цікавиться, виселився добровільно.
Свідок ОСОБА_7 пояснив, що позивачка є сестрою його дружини. Сторони тривалий час разом проживали у спірній квартирі. Орієнтовно у 2012-2013 роках відповідач пішов з квартири АДРЕСА_1 жити до іншої жінки, забравши свої речі, після чого у вказану квартиру не вселявся. Перешкод у проживанні відповідача за зазначеною адресою не чинилось.
Про непроживання відповідача у вищевказаній квартирі з квітня 2014 року свідчить акт від 30.11.2016 року, що підписаний сусідами та засвідчений начальником ЖЕД № 411 (а.с. 11).
Отже, за вищевикладених обставин судом встановлено, що відповідач більше року без поважних причин постійно не проживає у спірній квартирі, його майно там не знаходиться, будь які домовленості між сторонами з приводу користування житловим приміщенням відсутні, оплату житлово-комунальних послуг ОСОБА_2 не здійснює, у зв'язку з чим позивачці, яка є власником квартири АДРЕСА_1, відповідач чинить перешкоди у користуванні спірним житловим приміщенням, позивачка не може належним чином користуватися та розпоряджатися вказаною квартирою, несе за відповідача майнові витрати по утриманню житла, а тому позов підлягає задоволенню.
Відповідно ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивачки підлягає стягненню сплачений нею в дохід держави судовий збір в сумі 640 грн.
Керуючись ст. ст. 319, 391, 405 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 88, 169, 208, 215, 218, 224-226 ЦПК України суд,-
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням задовольнити.
Визнати ОСОБА_2 таким, що втратив право на користування житловим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в сумі 640 (шістсот сорок) грн.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Заочне рішення може бути переглянуте Дніпровським районним судом м. Києва за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя