У х в а л а

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"12" жовтня 2017 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Зуб Г.А., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про виділ частки будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою,-

в с т а н о в и в :

До Київського районного суду м. Харкова надійшов вказаний позов, в якому позивач просить виділити позивачу в натурі її частку у вигляді 65/200 житлового будинку №96-А по вул. Ковпака Сидора у м. Харкові, яка буде складається з варіанту розподілу домоволодіння відповідно до експертного висновку; встановити за позивачем право користування земельною ділянкою за адресою між співвласниками домоволодінь сторін по справі згідно висновку експерта; котельну «1-3» та гараж «1» на два авто залишити у сумісному користуванні, та судові витрати покласти на відповідача.

Однак, наданий позов поданий з порушенням вимог ст. ст. 119- 120 ЦПК України, оскільки позивачем не додано до позовної заяви докази сплати судового збору.

Відповідно до ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем встановлена ставка судового збору - 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Позивач звертаючись до суду з вказаним позовом, просить їй відстрочити оплату судового збору до винесення судом рішення по справі, посилаючись на те, що на момент предявлення позову визначити виділену вартість майна та ціну позову неможливо, та спір виник з вини відповідача.

Відповідно до положень ч. 1, 3 ст. 82 ЦПК України з урахуванням майнового стану сторони суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору не більше як до ухвалення судового рішення по справі або звільнити від оплати витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Відповідно до статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Згідно розяснень Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ у п.29 постанови № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом. У звязку із цим, неможливість визначення ціни позову, та виникнення спору з вини відповідача не є підставою для відстрочки судового збору, а інших доказів скрутного майнового стану позивача до суду не надано, а тому у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Згідно ст. 121 ЦПК України, позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у статтях 119 - 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Суд вважає необхідним залишити позовну заяву без руху та запропонувати позивачу усунути вказані недоліки поданої позовної заяви в строк, наданий судом.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про відстрочення судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа Управління служб у справах дітей Департаменту праці та соціальної політики Харківської міської ради про виділ частки будинку в натурі та визначення порядку користування земельною ділянкою, - залишити без руху.

Надати позивачеві 5-денний строк з моменту отримання ухвали для виправлення недоліків.

Інакше заява буди вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Суддя