АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Апеляційне провадження Головуючий у 1 інстанції Декаленко В.С.
№22-ц/796/8399/2017 Доповідач Кравець В.А.
Справа №758/3528/15-ц
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 жовтня 2017 року колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого судді Кравець В.А.,

суддів: Мазурик О.Ф., Махлай Л.Д.

за участю секретаря Синявського Д.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою позивача ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 29 травня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_1 до Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про стягнення страхового відшкодування за договором КАСКО, пені за прострочення виплати страхового відшкодування та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И Л А:

У березні 2015 року ОСОБА_1 звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою колегії суддів судової палати у цивільних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 05.10.2016 року рішення Подільського районного суду м. Києва від 18.09.2015 року та ухвалу Апеляційного суду м. Києва від 10.02.2016 року скасовано, справу направлено на новий розгляд до суду першої інстанції.

06.12.2016 року та 05.04.2017 року відповідач ПрАТ СК «АХА Страхування» звернулося до суду із заявами про поворот виконання рішення суду, в яких просив у випадку відмови Подільським районним судом м. Києва у задоволені позовних вимог ОСОБА_1, задоволення позовних вимог у меншому розмірі, залишення позовної заяви без розгляду, зобов'язати ОСОБА_1 повернути AT «СК «АХА Страхування» безпідставно стягнені з відповідача за скасованим рішенням кошти.

Свої вимоги обґрунтовувало тим, що 28.03.2016 p. Державним виконавцем Відділу державної виконавчої служби Подільського районного управління юстиції у м. Києві Бондаренком О.С. була винесена постанова про відкриття виконавчого провадження № 50633178 з виконання виконавчого листа №758/3528/15- ц виданого Подільським районним судом м. Києва 23.03.2016р. щодо стягнення із AT «СК «AXA Страхування» на користь ОСОБА_3 боргу в розмірі 98 850,72 грн.

На виконання постанови AT «СК «АХА Страхування» платіжними дорученнями №236 089 від 13.04.2016р. та №236 496 від 14.04.2016р. перерахувало на рахунок Відділу ДВС Подільського районного управління юстиції у м. Києві суму боргу відповідно до Рішення Подільського районного суду м. Києва від 18.09.2015р. та ухвали Апеляційного суду м. Києва 10.02.2016р. у цивільній справі № 758/3528/15-ц, чим виконало їх в повному обсязі.

Ухвалою Голосіївського районного суду м. Києва від 20 квітня 2017 року позовну заяву залишено без розгляду на підставі п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України у зв'язку з повторною неявкою позивача.

Заяву Приватного акціонерного товариства «Страхова компанія «АХА Страхування» про поворот виконання рішення суду - задоволено.

Зобов'язано ОСОБА_1 повернути приватному акціонерному товариству «Страхова компанія «АХА Страхування» безпідставно стягнуту з нього суму страхового відшкодування в розмірі 97 872, 00 грн. та суму судового збору в розмірі 978, 72 грн., за скасованим рішенням Подільського районного суду м. Києва від 18.09.2015 року у цивільній справі №758/3528/15-ц.

Не погоджуючись з ухвалою суду, позивач ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати її, посилаючись на те, що ухвала є незаконною та необґрунтованою, прийнятою з порушенням норм процесуального права.

Вказує на те, що він з'явився на засідання суду із запізненням у 8 хвилин через об'єктивні причини.

В судовому засіданні позивач ОСОБА_1 свою апеляційну скаргу підтримав та просив її задовольнити з вищевказаних підстав.

Заслухавши доповідь судді Кравець В.А., обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність і обґрунтованість постановленої ухвали, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав:

Залишаючи позовну заяву без розгляду, суд виходив з того, що ОСОБА_1 у судові засідання, призначені на 10.04.2017 року та 29.05.2017 року не з'явився, про день, час і місце розгляду справи був повідомлений належним чином, заяву про розгляд справи у його відсутність не направляв.

Проте, з таким висновком суду погодитись неможливо, оскільки такого висновку суд дійшов з порушенням норм процесуального права.

Як убачається з матеріалів справи, у судове засідання, призначене на 10.04.2017 року, ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце його проведення повідомлявся належним чином, про що свідчить розписка (т. 2 а.с. 183).

Розгляд справи було відкладено на 29.05.2017 року.

У судове засідання 29.05.2017 року ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце розгляду справи не повідомлявся належним чином, оскільки розписка про повідомлення ОСОБА_1 про день та час судового засідання була долучена до матеріалів справи поза судовим процесом.

Частиною 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, яка набрала чинності для України з 11 вересня 1997 року, та відповідно до ст. 9 Конституції України є частиною національного законодавства України, передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку належним і безстороннім судом, встановленим законом.

Зокрема, у пункті 24 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Надточій проти України» та пункті 23 рішення Європейського суду з прав людини у справі «Гуренко проти України № 2» наголошується на принципі рівності сторін - одному із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, який передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість відстоювати свою позицію у справі в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.

Оскільки належне повідомлення осіб, які беруть участь у справі, є обов'язковим (ч. 1 ст. 158 ЦПК України), участь у справі є процесуальним правом таких осіб (ст. 27 ЦПК України), а згідно зі ст. 129 Конституції України до основних засад судочинства належить змагальність сторін та доведення суду переконливості своїх доводів (повідомлення про судове засідання є елементом змагальності та обов'язком суду), то неповідомлення про дату судового засідання є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав та основоположних свобод.

Елементом належної судової процедури, виходячи з прецедентної практики Європейського суду з прав людини, є принцип "рівності вихідних умов" [27] або як його ще називають принцип "рівності сторін" [25, с.59] і принцип змагальності [13, с. 176]. Принцип

"рівності вихідних умов" (рівності сторін) вимагає надати кожній стороні можливість представити свою справу в умовах, які не дають їй значних переваг перед її опонентом, а принцип змагальності означає, що сторони мають право знайомитися зі всіма доказами або запереченнями, що залучені до справи, висловлювати свою думку про їх наявність, зміст і достовірність у відповідній формі та у відповідний час, у разі необхідності - у письмовій формі та заздалегідь.

Колегія суддів дослідила матеріали цивільної справи та встановила наступне.

Після надходження до суду першої інстанції справи з Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, суд першої інстанції необґрунтовано тричі відкладав розгляд справи для виклику представника ПАТ «УкрСиббанк» та надання довідки про те, що банк не є вигодонабувачем.

З матеріалів справи убачається, що ПАТ «УкрСиббанк» одразу на першу вимогу суду Банком було надало запитувані документи. (т.2 а.с.156-169)

Проте, з незрозумілих для колегії суддів підстав, суд першої інстанції знову відкладав розгляд справи, при цьому порушуючи вимоги ч. 4 ст. 338 ЦПК України, згідно якої, висновки і мотиви, з яких скасовані рішення судом касаційної інстанції, є обов'язковими для суду першої чи апеляційної інстанції при новому розгляді справи.

Крім того, слід звернути увагу на те, що згідно Постанови Верховного Суду України від 14 червня 2017 року у справі №6-2112цс16, матеріали даної справи є достатніми для винесення рішення по справі.

Необґрунтоване відкладення розгляду справи позбавляє позивача на захист своїх порушених прав, враховуючи його добросовісну поведінку щодо участі у інших засіданнях, наданні доказів.

Ухвала суду про залишення позовної заяви без розгляду та поворот виконання рішення суду позбавляють позивача права на судовий захист, у зв'язку з чим, ухвала суду першої інстанції підлягає до скасування.

Колегія суддів звертає увагу на те, що суди мають враховувати, що забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України від 23 лютого 2006 року № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» застосовуються судами при розгляді справ як джерело права.

Відповідно до п. 1 ст. 6 Конвенції 1950 року кожен при вирішенні спору щодо його цивільних прав та обов'язків має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом.

Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом (ст. 8 Закону України від 7 липня 2010 року № 2453-VI).

Стаття 129 Конституції України визначає, що однією з основних засад судочинства є забезпечення апеляційного та касаційного оскарження рішення суду, а відповідно ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод таке конституційне право повинно бути забезпечене судовими процедурами, які повинні бути справедливими.

Відповідно до пунктів 3,4 ст. 311 ЦПК України підставами для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Таким чином, з урахуванням відсутності повторності неявки позивача в судове засідання ( на 29.05.2017 року повідомлення приєднано поза судовим процесом), а також з урахуванням сумлінної поведінки позивача щодо явки у судові засідання протягом розгляду справи в усіх інстанціях, безпідставне численне відкладення розгляду справи та задля уникнення порушення права позивача на судовий захист, колегія дійшла висновку про наявність підстав до задоволення апеляційної скарги.

Отже, оскільки ухвала суду постановлена з порушенням норм процесуального права, така ухвала підлягає скасуванню, а справа - направленню для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. 311-315 ЦПК України, колегія суддів -

У Х В А Л И Л А :

Апеляційну скаргу позивача ОСОБА_1 - задовольнити.

Ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 29 травня 2017 року в справі скасувати, справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення та оскарженню не підлягає.

Головуючий

Судді