Справа № 559/371/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2017 року Дубенський міськрайонний суд Рівненської області,

в складі головуючого судді Ралець Р.В.,

при секретарі Протас Ю.В.

розглянувши в судовому засіданні в місті Дубно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

В С Т А Н О В И В :

Позивачка звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, в якому просить розірвати шлюб між нею та відповідачем. Обгрунтовуючи свої вимоги позивачка зазначає, що з відповідачем по справі перебуває у шлюбі, який зареєстрований 15 червня 1985 року у Вільнянській сільській раді Коростишівського району Житомирської області, актовий запис №05. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають. Спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки вони не зійшлися характерами та поглядами на життя, кожен з них має протилежні погляди на шлюб. В даний час спільне господарство ними разом не ведеться. Вони втратили один до одного почуття любові та поваги, тому переконана, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, так як вони цього не бажають. Вважає, що шлюб фактично розпався, сім»я існує лише формально, а тому надання терміну для примирення є недоцільним. Просить шлюб розірвати, прізвище залишити ОСОБА_1».

Позивачка в судове засідання не з»явилася, в поданій заяві просить справу розглядати без її участі, позовні вимоги підтримує.

Відповідач в судове засідання також не з»явився, хоча був належним чином повідомлений про час та дату розгляду справи, про що свідчить судова розписка. Клопотань чи заяв про відкладення справи слуханням до суду не надходило.

В зв'язку з неявкою в судове засідання сторін, відповідно до ст. 197 ч.2 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 15 червня 1985 року, який зареєстрований Вільнянською сільською радою Коростишівського району Житомирської області, актовий запис №5. Від шлюбу неповнолітніх дітей не мають.

Сімейні відносини сторони не підтримують. У подружжя різні характери та погляди на життя, відсутність взаєморозуміння. Позивачка категорично проти збереження шлюбу. Суд вважає, що подальше збереження шлюбу порушує передбачене ст.56 Сімейного кодексу України право дружини та чоловіка на особисту свободу. Згідно ч.3, ч.4 ст.56 Сімейного кодексу України кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини.

Відповідно до ст.112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

В порушення ст.60 ЦПК України відповідач не надав суду жодного доказу, який би підтверджував можливість примирення та доказу того, що між ним та позивачкою дійсно існують сімейні відносини, як між подружжям. Крім того, неявка належним чином повідомленого відповідача в судове засідання свідчить про його небажання зберегти шлюб.

Приймаючи до уваги, що в судовому засіданні встановлені обставини, які свідчать про неможливість збереження шлюбу і спільного життя подружжя, збереження шлюбу суперечить інтересам сторін, суд позов задовольняє.

Відповідно до ст.113 СК України особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Керуючись ст.ст. 3,6,57,60,212,215 ЦПК України, ст.ст.110, 111, 112 СК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задоволити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 15 червня 1985 року Вільнянською сільською радою Коростишівського району Житомирської області, актовий запис №05 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити шлюбне прізвище «Білоцька».

Рішення може бути оскаржене протягом 10 днів до апеляційного суду Рівненської області через Дубенський міськрайонний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні під час його проголошення, можуть його оскаржити протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя: