Справа № 642/3794/17
Провадження 2/642/1452/17
І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ
Ленінський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Пашнєва В.Г.,
за участю секретаря Самотой М.Є.,
розглянувши в відкритому судовому засіданні у залі суду м. Харкова цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки, -
В обґрунтування своїх позовних вимог представник позивача посилається на наступне.
Представник Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» у судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи розглядався належним чином, причини неявки суду не повідомив, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги просив задовольнити.
Відповідач в судове засідання не з»явився, був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Третя особа: ОСОБА_2 в судове засідання не з»явився, був повідомлений належним чином, про причини неявки суду не повідомив.
Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.
Розглянувши матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до умов Договору кредиту (п. п. 3.3.7., 3.3.8.) Відповідач взяв на себе зобов'язання забезпечувати повернення кредиту, відсотків за його використання, а також сплати штрафних санкцій у разі невиконання кредитних зобов'язань у визначений термін.
Відповідно до п 4.5 Договору про надання відновлювальної кредитної лінії № 831/3/27/31/7-243 від 24.10.2007 року у разі невиконання (неналежного виконання) позичальником своїх обовязків, визначених в п. п. 3.3.7, 3.3.8, 3.3.9 протягом більше ніж 90 календарних днів, строк користування кредитом вважається таким, що сплив.( а.с.9)
Ст. 629 Цивільного кодексу України (надалі за текстом - «ЦК») визначено, що «договір є обов'язковим для виконання сторонами».
Ст. 1054 ЦК встановлено, що «за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов'язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти».
Частиною 1 ст. 509 ЦК зазначає, що «зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку».
Відповідно до ст. 525 ЦК одностороння відмова від зобов'язання, або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно зі ст. 526 ЦК «зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться».
Згідно зі ст. 536 ЦК «за користування чужими грошовими коштами боржник зобов'язаний сплачувати проценти, якщо інше не встановлено договором між фізичними особами».
Відповідно до ч. 1 ст. 530 ЦК «якщо у зобов'язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін)».
Ст. 610 ЦК зазначає, що «порушенням зобов'язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов'язання (неналежне виконання)».
Боржник, порушуючи виконання умов п. п. 3.3.7., 3.3.8. Договору кредиту в односторонньому порядку, всупереч ст. 526, 530, 629 ЦК припинив повертати основну суму кредиту та сплачувати відсотки за користування кредитом. Тим самим Боржник порушив норми ст. 1054 ЦК, згідно з якою позичальник зобов'язаний повернути кредит та сплатити відсотки, ст. 1049 ЦК, відповідно до якої позичальник зобов'язаний повернути позику в строк та в порядку, встановленому договором.
Крім того, відповідно п. 4.2. Договору іпотеки у разі невиконання або неналежного виконання Боржником зобов'язань за Договором кредиту Позивач має право вимагати дострокового виконання Основного зобов»язання, а в разі його не виконання звернути стягнення на Предмет іпотеки. ( а.с.21)
Відповідно п, 4.6. Договору іпотеки Позивач за своїм вибором звертає стягнення на предмет іпотеки у тому числі шляхом продажу Предмета іпотеки будь-який особі-покупцеві на підставі договору купівлі-продажу в порядку, встановленому ст. 38 Закону України «Про іпотеку», (п. 4.6.1. Договору іпотеки).
За змістом частини першої статті 575 ЦК України та статті 1 Закону «Про іпотеку» іпотека як різновид застави, предметом якої є нерухоме майно, це вид забезпечення виконання зобовязання, згідно з яким іпотекодержатель має право в разі невиконання боржником забезпеченого іпотекою зобовязання одержати задоволення своїх вимог за рахунок предмета іпотеки переважно перед іншими кредиторами цього боржника у порядку, передбаченому цим Законом.
Відповідно до статті 589 ЦК України, частини першої статті 33 Закону «Про іпотеку» в разі невиконання або неналежного виконання боржником основного зобовязання іпотекодержатель має право задовольнити свої вимоги за основним зобовязанням шляхом звернення стягнення на предмет іпотеки. Право іпотекодержателя на звернення стягнення на предмет іпотеки також виникає з підстав, установлених статтею 12 цього Закону.
Згідно із частиною третьою статті 33 Закону «Про іпотеку» звернення стягнення на предмет іпотеки здійснюється на підставі рішення суду, виконавчого напису нотаріуса або згідно з договором про задоволення вимог іпотекодержателя.
За змістом частини першої статті 41 Закону «Про іпотеку» реалізація предмета іпотеки, на який звертається стягнення за рішенням суду або за виконавчим написом нотаріуса, проводиться, якщо інше не передбачено рішенням суду, шляхом продажу на прилюдних торгах у межах процедури виконавчого провадження, передбаченої Законом України «Про виконавче провадження», з дотриманням вимог цього Закону.
Враховуючи викладене вимоги позивача щодо звернення стягнення шляхом застосування процедури продажу предмету іпотеки є обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню.
Питання судових витрат суд вирішує у порядку ст. 88 ЦПК України пропорційно задоволеним вимогам.
Керуючись ст.ст. 212-218 ЦПК України, суд, -
Позовні вимоги Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1, третя особа: ОСОБА_2 про звернення стягнення на предмет іпотеки - задовольнити.
Визначити спосіб реалізації предмета іпотеки шляхом проведення прилюдних торгів згідно ЗУ «Про виконавче провадження», за початковою ціною встановленою на рівні, не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на підставі оцінки, проведеної суб'єктом оціночної діяльності/ незалежним експертом на стадії оцінки майна під час проведення виконавчих дій.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції, шляхом подачі апеляційної скарги у 10-денний строк з дня його проголошення або отримання копії рішення особами, які беруть участь у справі але не були присутні у судовому засіданні.

Суддя: В.Г. Пашнєв