Коростенський міськрайонний суд Житомирської області
Справа № 279/3011/16-ц
Провадження № 2/279/130/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.09.2017 року

Коростенський міськрайонний суд Житомирської області у складі судді Шульги О.М., з секретарем Башинською Н.М., розглянувши в приміщенні суду в м.Коростені цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулась до суду з позовом до відповідача, в якому зазначила, що з 19.09.2008 року перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від даного шлюбу мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалось, оскільки вони мають діаметрально протилежні погляди на життя. З 01.01.2016 року вони припинили шлюбні відносини, проживають окремо і спільного господарства не ведуть. Вона з дитиною виїхала до України, а відповідач залишився у ОСОБА_4. Збереження сімї суперечить її інтересам, сімя фактично розпалась, а шлюб носить формальний характер, тому просить його розірвати. Спору щодо визначення місця проживання дитини не порушено.

Позивач письмово повідомила про розгляд справи у її відсутності. В наданій суду заяві повідомила, що позовні вимоги підтримує і просить їх задовольнити. Позиція відповідача з приводу предявлених вимог з"ясовувалась шляхом направлення доручення в порядку ст.132 ЦПК України, Конвенції про правову допомогу та правові зносини по цивільних, сімейних та кримінальних справах від 22.01.1993 року.

За таких обставин фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи суд дійшов висновку про наступне.

Судом встановлено, що сторони уклали шлюб 19.09.2008 року, який був зареєстрований відділом ЗАГС Латгальського передмістя міста Риги Латвійської Республіки, актовий запис №766. Від подружнього життя сторони мають неповнолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною розірвання шлюбу є втрата взаємопорозуміння, внаслідок чого позивач не бажає підтримувати з відповідачем подружніх стосунків.

Відповідно до ч. 1 ст.51 Конституції України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки і чоловіка. Кожен із подружжя має рівні права і обов'язки у шлюбі та сім'ї. Аналогічне положення закріплено в ст.24 Сімейного кодексу України.

Положеннями ч. ч. 3, 4 ст.56 Сімейного кодексу України передбачено, що кожен з подружжя має право припинити шлюбні відносини. Примушування до припинення шлюбних відносин, примушування до їх збереження, у тому числі примушування до статевого зв'язку за допомогою фізичного або психічного насильства, є порушенням права дружини, чоловіка на свободу та особисту недоторканність і може мати наслідки, встановлені законом.

Відповідно до ч. 2 ст.112 Сімейного кодексу України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що регулювання шлюбно-сімейних правовідносин здійснюється на принципах добровільності, взаємоповаги, взаєморозуміння, а держава забезпечує принцип свободи шлюбу та принцип свободи розірвання шлюбу, суд вважає, що позовна заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі позивача.

При цьому судом не вирішується питання про визначення місця проживання неповнолітньої дитини сторін, оскільки дане питання сторонами не порушувалось.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 74, 88, 197, 209, 213 215, 218 ЦПК України, ст. ст. 104, 110-112, 113, 115 Сімейного кодексу України,

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_3 (дівоче прізвище Грищенко) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженкою ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянкою України, та ОСОБА_3 Юрісом, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженцем ІНФОРМАЦІЯ_5, актовий запис № 766, громадянином ОСОБА_4, укладений ними 19.09.2008 року, який був зареєстрований відділом ЗАГС Латгальського передмістя міста Риги Латвійської Республіки, актовий запис №766.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1, як особу, що змінила прізвище під час державної реєстрації шлюбу, і надалі іменувати цим прізвищем.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Житомирської області через Коростенський міськрайонний суд шляхом подачі протягом десяти днів апеляційної скарги.

Суддя: