Справа № 635/8573/14-ц
Провадження № 2-п/635/34/2017
У Х В А Л А

І м е н е м У к р а ї н и

29 травня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючий суддя - Бобко Т.В.,

секретар Щербак Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в с. Покотилівка Харківського району Харківської області заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 25 листопада 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення боргу та звернення стягнення на предмет іпотеки , -

в с т а н о в и в:

Заочним рішенням Харківського районного суду Харківської області від 25 листопада 2015 року позов ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення боргу та звернення стягнення на предмет іпотеки задоволено частково.

В рахунок погашення боргу за кредитним договором від 29.09.2008 року за №ML-702/1160/2008 на суму в розмірі 590883, 93 грн., яка складається з суми заборгованості за кредитом - 244603,86 грн., суми заборгованості за користування кредитом 46280, 07 грн., суми пені за прострочення виконання зобовязань 300000, 00 грн.; звернуто стягнення на нерухоме майно ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», а саме житловий будинок №12 по пров. Червоних Партизан в с. Бабаї Харківського району Харківської області, житловою площею 33,80 кв.м., загальною площею 66,10 кв.м., а також надвірні будівлі: сарай Б, льох Е, каналізаційну яму Я, свердловину К, огорожу 1-4, що належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 21.09.2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу Харківської області ОСОБА_5, реєстр №3195.

В рахунок погашення боргу за кредитним договором від 29.09.2008 року за № ML-702/1160/2008 в розмірі 590883,93 грн., яка складається з суми заборгованості за кредитом 244603,86 грн., суми заборгованості за користування кредитом 46280,07 грн., суми пені за прострочення виконання зобовязань 300000,00 грн., звернуто стягнення на нерухоме майно ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», а саме земельну ділянку площею 0,1251 га, що розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Бабаї, пров. Червоних Партизан, №12, що належить ОСОБА_4 на праві власності на підставі договору купівлі-продажу посвідченого 21.09.2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_5, реєстр №3198 ( державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №510772, кадастровий номер :00:002:0070).

Надано ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» право на продаж іпотеки, житлового будинку №12 по пров. Червоних Партизан в с. Бабаї Харківського району Харківської області, житловою площею 33,80 кв.м., загальною площею 66,10 кв.м., а також надвірних будівель: сарая Б, льоха Е, каналізаційної ями Я, свердловини К, огорожі 1-4, що належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого 21.09.2007 року приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу Харківської області ОСОБА_5, реєстр №3195 та права на продаж предмета іпотеки земельної ділянки площею 0,1251 га, що розташована за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Бабаї, пров. Червоних Партизан,12, що належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу посвідченого 21.09.2007 року приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу, реєстр №3198 (Державний акт про право власності на земельну ділянку серії ЯЕ №510772, кадастровий номер :00:002:0070), будь-якій особі покупцеві, на умовах та в порядку викладеному в ст. 38 Закону України «Про іпотеку», за ціною, встановленою на підставі оцінки субєктом оціночної діяльності на рівні не нижчому за звичайні ціни на цей вид майна на момент укладення договору купівлі-продажу.

Надано ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» права на проведення усіх дій, повязаних з реалізацією предмета іпотеки в тому числі на отримання у приватного нотаріуса Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_5 дублікату договору купівлі-продажу житлового будинку площею 33,80 кв.м., загальною площею 66,10 кв.м., надвірних будівель: сарая Б, льоха Е, каналізаційної ями Я, свердловини К, огорожі 1-4, земельної ділянки площею 0,1251 га, розташовані за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Бабаї, пров. Червоних Партизан, №12, що належить ОСОБА_4 на підставі договору купівлі-продажу, посвідченого приватним нотаріусом Харківського районного нотаріального округу ОСОБА_5, за реєстровим №3195 та №3198.

Надано ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» право на виготовлення оригіналів, копій, дублікатів правовстановлюючих документів, технічної документації на житловий будинок з надвірними будівлями та земельну ділянку, розташовану за адресою: Харківська область, Харківський район, с. Бабаї, пров. Червоних Партизан, №12, що належить ОСОБА_4.

Стягнуто солідарно з ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 на користь ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» суму судових витрат в розмірі 3654,00 грн.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про його перегляд, посилаючись на те, що він та його представник в зазначеному судовому засіданні присутніми не були. 27 жовтня 2015 року його представник до суду зявився, однак, судове засідання не відбулося, оскільки суддя перебувала на лікарняному. В судове засідання, призначене на 25 листопада 2015 року, відповідач ОСОБА_1 не прибув, оскільки вважав, що в суді буде присутнім його представник, але останній не повідомив його про неможливість прибуття на вказану дату в судове засідання, таким чином, відповідач вважає, що умова повторності неявки в судове засідання відсутня.

Крім того, відповідач зазначив, що на його думку, рішення суду постановлено з порушенням вимог матеріального права, оскільки 12 листопада 2010 року між ПАТ «ОТП Банк» та ТОВ «ОТП Факторінг Україна» укладено договір купівлі-продажу кредитного портфелю , відповідно до якого ТОВ «ОТП Факторінг Україна» набув право на набуття права грошової вимоги, за кредитними договорами згідно з переліком, зокрема вимоги до ОСОБА_4 За цим кредитним договором відповідач ОСОБА_1 виступав поручителем. На дату укладення договору купівлі-продажу кредитного портфелю діяло розпорядження Державної комісії з регулювання ринків фінансових послуг №231 від 03 квітня 2009 року в первинній редакції. Цим розпорядженням до фінансових послуг факторингу відносилися, зокрема, набуття відступленого права грошової вимоги, у тому числі права вимоги, яке виникне в майбутньому, до боржників - субєктів господарювання за договором, на якому базується таке відступлення, а також операції фінансових установ з придбання іпотечних активів та/або набуття права вимоги за забезпеченими іпотекою кредитами (позикою).

Таким чином, на дату укладення договору придбання кредитного портфелю, 12 листопада 2010 року, діючим законодавством дозволялося здійснювати такі операції лише відносно боржників субєктів господарювання, а не фізичних осіб. Здійснювати звернення стягнення на майно фізичних осіб на підставі такого договору, є порушенням норм матеріального права, що регулює ринок фінансових послуг.

Також відповідач зазначає, що при ухваленні рішення, суд не врахував тієї обставини, що він являється інвалідом ІІ групи, а тому, відповідно до ст. 5 ЗУ «Про судовий збір», звільнений від сплати судового збору під час розгляду справи в усіх інстанціях.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання не зявився, про час дату та місце судового засідання повідомлявся належним чином, його представники ОСОБА_6 та ОСОБА_7, які діють на підставі довіреності, в судовому засіданні заяву про скасування заочного рішення суду підтримали, посилаючись на обставини, викладені в заяві ОСОБА_1

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, надала до суду заяву про розгляд заяви ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду за її відсутності, заяву підтримала.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявилися, причини неявки суду не повідомила, про час дату та місце судового засідання повідомлялася своєчасно та належним чином.

Представник позивача ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна» в судове засідання не зявився, про час дату та місце судового засідання повідомлявся своєчасно та належним чином, від представника товариства ОСОБА_8, яка діє на підставі довіреності, надійшли письмові заперечення на заяву відповідача ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення суду, в яких вона просила відмовити в задоволенні заяви ОСОБА_9 посилаючись на те, що відповідач був належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, останнім не було повідомлено про поважність причини неявки в судове засідання. Крім того, в своїй заяві відповідач не навів обставин, які мають істотне значення для перегляду заочного рішення та правильного вирішення справи та не надано жодного істотного доказу в заперечення вимог позивача, які відповідач зобовязаний додати саме до заяви про перегляд заочного рішення, а не після його скасування, таким чином, вважає, що подання відповідачем заяви про перегляд заочного рішення є способом зловживання своїми процесуальними правами, що має на меті затягування судового процесу та ухилення від цивільної відповідальності.

Відповідно до ч. 1 ст. 231 ЦПК України, неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Суд, вислухавши думку представників відповідачівПаутова С.А., дослідивши матеріали цивільної справи №635/8573/14-ц, вважає заяву про скасування заочного рішення такою, що підлягає залишенню без задоволення у звязку з наступним.

Як вбачається з матеріалів цивільної справи, відповідачі у судове засідання, призначене на 25 листопада 2015 року не зявилися, про день та час слухання справи були повідомлені в установленому ЦПК України порядку, шляхом направлення судових повісток, причини неявки суду не повідомили, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не надали, про що в матеріалах справи маються відповідні документи, заяв про відкладення розгляду справи із зазначенням поважності причин неявки у судове засідання або про розгляд справи за їх відсутності від відповідача не надходило.

Відповідно до вимог ч. 5 та ч. 9 ст. 74 ЦПК України, у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі за адресою їх місця проживання, зареєстрованою у встановленому законом порядку, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Як розяснено в п. 30 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» №2 від 12.06.2009 року, заочний розгляд судом цивільної справи відповідно до ст. 224 ЦПК України допускається у тому разі, коли відповідач або всі відповідачі у справі, якщо їх було кілька, повідомлені належним чином про час і місце судового розгляду, не з'явилися в судове засідання при відсутності в ньому їх представників і від них не надійшло повідомлення про причини неявки чи зазначені ними причини визнані неповажними і проти такого розгляду справи не заперечує позивач та ним не було змінено предмета або підстави позову чи розміру позовних вимог.

Заява відповідача про перегляд заочного рішення взагалі не містить посилань на причини неявки його та його представників у судове засідання, призначене на 25 листопада 2015 року як на підставу для скасування заочного рішення. Ані відповідачем, ані його представниками в ході розгляду заяви про перегляд заочного рішення не надано суду доказів на підтвердження поважності причин неявки відповідача та його представника у зазначене судове засідання. Як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача ОСОБА_1 ОСОБА_10 неодноразово брав участь в судових засіданнях під час розгляду вказаної цивільної справи, тобто, відповідач був обізнаний про розгляд зазначеної справи у 2015 році, але до моменту отримання ним поштою копії рішення суду, а саме 06 квітня 2017 року не цікавився ходом розгляду справи, не здійснив дій щодо отримання судового рішення, що свідчить про відсутість в нього інтересу до результатів розгляду зазначеної справи протягом тривалого часу. Наявності будь-яких перешкод у відповідача у зверненні до суду щодо отримання інформації про хід розгляду справи, судом не втсановлено.

Відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Тобто, зі змісту зазначеної норми випливає, що скасування заочного рішення судом, що його ухвалив, можливо у випадку встановлення судом двох обставин:

відповідач не зявився в судове засідання, в якому ухвалено заочне рішення та не повідомив про причини неявки з поважних причин;

докази, на які він посилається, мають істотне значення для вирішення справи.

В заяві про перегляд заочного рішення відсутні посилання відповідача на докази, які необхідно дослідити під час судового розгляду та які мають істотне значення для правильного вирішення справи. Обставини, які зазначає відповідач як підстави для скасування заочного рішення, по суті свідчать про незгоду відповідача з прийнятим рішенням, і не є підставами для скасування заочного рішення у розумінні вимог ст. ст. 228-232 ЦПК України.

Відповідно до ст.8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Одним із основних аспектів верховенства права, яке гарантоване ч.1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, є принцип юридичної певності, який вимагає, щоб остаточні рішення судів не могли бути поставлені під сумнів.

Як наголошує Європейський суд з прав людини у своєму рішенні по справі «Христов проти України» від 19.02.2009 року заява №24465/04, право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, слід тлумачити в контексті преамбули Конвенції, яка, зокрема, проголошує верховенство права як складову частину спільної спадщини Договірних держав. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип юридичної визначеності, згідно з яким у разі остаточного вирішення спору судами їхнє рішення, що набрало законної сили, не може ставитися під сумнів (справа "Брумареску проти Румунії").

Юридична (правова) певність передбачає дотримання принципу остаточності рішення, недопустимості повторного розгляду вже раз вирішеної справи. Цей принцип наполягає на тому, що жодна сторона не має права домагатися перегляду кінцевого і обов'язкового рішення тільки з метою нового слухання і вирішення справи. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли цього вимагають відповідні вагомі й непереборні обставини.

Таким чином, суд не вбачає підстав для скасування заочного рішення, передбачених ст.232 ЦПК України.

Відповідно до ч. 3 ст.231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення.

Керуючись ст.ст. 76, 169, 231, 232 ЦПК України, суд,-

у х в а л и в:

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Харківського районного суду Харківської області від 25 листопада 2015 року по цивільній справі за позовом ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна до ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_4 про стягнення боргу та звернення стягнення на предмет іпотеки - залишити без задоволення.

Розяснити ОСОБА_1, що у разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя -