Провадження № 2/359/1537/2017
Справа № 359/3057/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

13 квітня 2017 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Муранова-Лесів І.В., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення, припинення права власності на ? частину квартири та визнання права власності на ? частину квартири, -

встановив:

11.04.2016 ОСОБА_1 звернулась до Бориспільського міськрайонного суду Київської області з позовною заявою, з посиланням на ст.220 ЦПК України та з вимогою: по справі від 04.05.2012 року №2/1005/65/2012, розглянутій Бориспільським міськрайонним судом, постановити додаткове рішення, на підставі якого припинити право власності ОСОБА_2 на ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_1 та скасувати державну реєстрацію права власності, оформленого КП «Бориспільським бюро технічної інвентаризації» - номер витягу 29417046, дата 24.03.2011 р., номер запису 18171 в книзі 64; визнати право власності ОСОБА_1 на ? частки квартири за адресою: АДРЕСА_2.

Відповідно до вимог ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом. Вивченням позовної заяви та доданих до неї документів встановлено, що вона не відповідає вимогам ст. ст. 119, 120 Цивільного процесуального кодексу України, а саме : не зазначено ціну позову щодо вимог майнового характеру (1/4 спірної квартири), в звязку з чим клопотання про зменшення розміру судового збору, який за твердженням позивача має становити не менше 1600 гривень, хоч згідно з п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» мінімальна ставка судового збору за позовом майнового характеру для фізичної особи становить 0,4 мінімального пожиткового мінімуму для працездатних осіб та складає 640 гривень.

Крім того позивачем не викладені обставини та не зазначені докази щодо обраного способу захисту (припинення права власності на частку у спільній частковій власності та визнання права власності за позивачем) шляхом ухвалення додаткового рішення в позовному провадженні за позовною заявою позивача, а не за відповідною заявою, поданою в порядку ст. 220 ЦПК України.

Водночас при зверненні позивачем необґрунтовано можливість ухвалення додаткового рішення у вказаній справі, в звязку з чим слід зазначити наступне.

Відповідно до вимог ч.1 ст.220 ЦПК України суд, що ухвалив рішення, може за заявою осіб, які беруть участь у справі, чи з власної ініціативи ухвалити додаткове рішення, якщо:

1) стосовно якої-небудь позовної вимоги, з приводу якої сторони подавали докази і давали пояснення, не ухвалено рішення; 2) суд, вирішивши питання про право, не зазначив точної суми грошових коштів, які підлягають стягненню, майно, яке підлягає передачі, або які дії треба виконати; 3) суд не допустив негайного виконання рішення у випадках, встановлених статтею 367 цього Кодексу; 4) судом не вирішено питання про судові витрати.

Відповідно до ч.2 цієї статті, заяву про ухвалення додаткового рішення може бути подано до закінчення строку на виконання рішення.

Слід також враховувати розяснення Верховного Суду України, викладених в п.20 Постанови Пленуму «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18.12.2009 року, відповідно до яких, додаткове рішення може бути ухвалено лише у випадках і за умов, передбачених статтею 220 ЦПК ; воно не може змінити суті основного рішення або містити в собі висновки про права та обов'язки осіб, які не брали участі у справі, чи вирішувати вимоги, не досліджені в судовому засіданні. Додаткове рішення може ухвалити лише той склад суду, що ухвалив рішення в даній справі. В іншому разі особа має право звернутися до суду з тими ж вимогами на загальних підставах. При порушенні питання про ухвалення додаткового рішення з інших підстав суд ухвалою відмовляє в задоволенні заяви.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 Цивільного процесуального кодексу України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати 5 днів з дня отримання позивачем ухвали.

З урахуванням викладеного, оскільки подана позовна заява містить в собі вимоги щодо ухвалення додаткового рішення, які можуть бути розглянуті виключно в порядку, визначеному ст.220 ЦПК України і виключно тим складом суду, який ухвалив зазначене в позовній заяві рішення, при таких недоліках вважаю, що позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вище зазначених недоліків, а саме: привести позовну заяву у відповідність до вимог ст.ст.119,120 ЦПК України, або звернутися до Бориспільського міськрайонного суду, який ухвалив рішення в цивільній справі №2/1005/65/2012 від 04.05.2012, з окремою заявою про ухвалення додаткового рішення та врахувати розяснення Верховного Суду України.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про ухвалення додаткового рішення, припинення права власності на ? частину квартири та визнання права власності на ? частину квартири залишити без руху та надати строк пять днів з дня отримання позивачем копії ухвали для усунення зазначених в ухвалі недоліків.

У разі не усунення зазначених недоліків, позовна заява буде вважатись не поданою та повернута позивачу.

Ухвала самостійному апеляційному оскарженню не підлягає.

Суддя І.В. Муранова-Лесів