Провадження № 2/761/302/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2017 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:

головуючого судді Рибака М.А.,

за участю секретаря Яриновської Є.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Анциферова Алла Миколаївна про визнання договору довічного утримання недійсним, -

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Шевченківського районного суду міста Києва перебуває дана справа.

Позов обґрунтовано тим, що в силу вимог ст.ст. 203, 255 ЦК України договір довічного утримання № 69 від 21.08.2014 року, укладений між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 має бути визнаний судом недійсним, оскільки вказаний договір, на думку позивача, був укладений з метою вчинення шахрайських дій для заволодіння квартирою померлого ОСОБА_4 Позивач зазначав, що його батько знаходився у важкому психічному стані та не міг усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними. Окрім того вказував, що саме він здійснював оплату вартості комунальних послуг, а також жодного разу не бачив представників центру «Пенсіон» у його квартирі.

10.05.2017 року від представника позивача надійшла заява про збільшення та уточнення позовних вимог, в якій він зазначає, що відповідачем не виконувались вимоги договору довічного утримання та не надавались кошти на його виконання, а сам договір був вчинений на невигідних умовах, під впливом тяжкої для особи обставини та на вкрай невигідних для відчужувача умовах.

Представник позивача в судовому засіданні заяву підтримала та просила її долучити до матеріалів справи.

Представник відповідача в судовому засіданні заперечувала проти прийняття заяви, оскільки її прийняття суперечить вимогам закону.

Суд, вислухавши думку представників сторін, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 31 ЦПК України крім прав та обов'язків, визначених у статті 27 цього Кодексу, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач - пред'явити зустрічний позов.

Так, зміна предмета позову означає зміну матеріальної вимоги, з якою позивач звернувся до відповідача. Зміна підстав позову - це зміна обставин, на яких ґрунтується вимога позивача.

Згідно із нормами цивільного процесуального права, під підставами позову розуміють обставини, якими позивач обґрунтовує свою вимогу, а також факти, що підтверджують ці обставини. Такими обставинами можуть бути лише юридичні факти, тобто факти, які зумовлюють певні правові наслідки: виникнення, зміну чи припинення правовідносин. Тому до підстави позову не можуть входити обставини, які виступають доказами в справі. З ними закон не пов'язує виникнення, зміну або припинення прав чи обов'язків. Вони лише підтверджують наявність або відсутність юридичних фактів, які входять у підставу позову.

Варто зазначити, що підставою позову не може вважатись посилання позивача на певні норми матеріального права. Пленум Верховного Суду України в п. 9 Постанови «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5 зазначив, що оскільки підставою позову є фактичні обставини, наведені в позовній заяві, то зазначення позивачем конкретної правової норми на обґрунтування позову не є визначальним під час вирішення судом питання про те, яким законом необхідно керуватись під час вирішення спору.

Крім того, поряд із предметом і підставою позову виділяють окремий елемент позову - його зміст.

Під змістом позову розуміють вид (спосіб) судового захисту, що прямо передбачається законом (наприклад, ст. 16 Цивільного кодексу України), з яким позивач звертається до суду. Законодавець у ч. 1 ст. 16 Цивільного кодексу України встановив, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового чи майнового права й інтересу, а в ч. 2 ст. 16 ЦК України визначив орієнтовний перелік способів здійснення захисту цивільних прав та інтересів судом.

Таким чином, підстава позову - те, чим позивач обґрунтовує свої вимоги; зміст позову - це спосіб захисту порушеного права.

Таке ж розуміння елементів позову закріплюється на рівні судової практики, зокрема, у п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду» від 12 червня 2009 року № 5.

Закон надає право позивачу протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, разом із тим забороняє змінювати предмет або підставу позову після початку розгляду справи по суті.

Проте, зі змісту уточненої позовної заяви вбачається, що позивач фактично змінює підставу позову, зазначаючи нові підстави для визнання договору недійсним, а саме: вчинення договору на невигідних умовах, під впливом тяжкої для особи обставини та на вкрай невигідних для відчужувача умовах.

З огляду на викладене, з урахуванням того, що розгляд справи по суті розпочався та перебуває на стадії закінчення з'ясування обставин справи та перевірки їх доказами, суд не вбачає правових підстав для прийняття заяви про збільшення та уточнення позовних вимог, оскільки позивачем в порушення вимог ст. 31 ЦПК України, фактично позовні вимоги не збільшуються, а змінюються підстави позову після початку розгляду справи по суті.

З урахуванням викладеного, зазначена вище заява про збільшення та уточнення позовних вимог представника ОСОБА_1 - ОСОБА_5, підлягає поверненню позивачу для подання в загальному порядку.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 31, 121, 293 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Відмовити в прийнятті та повернути позивачу ОСОБА_1 заяву про збільшення та уточнення позовних вимог від 10.05.2017 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подаються до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

СУДДЯ М.А. РИБАК