УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.05.2017 року м. Житомир

Богунський районний суд м. Житомира

в складі: головуючої судді Гумен Н.В.,

при секретарі Скришевській О.Р.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Житомирі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Естейт селлінг», Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват банк», ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу,

встановив:

В провадженні Богунського районного суду міста Києва знаходиться цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Естейт селлінг», Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват банк», ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

В судове засідання призначене до розгляду на 29.03.2017 року позивач не зявився, направив до суду клопотання про відкладення розгляду справи у звязку з поганим самопочуттям, при цьому підтверджуючих доказів викладеного не надав, у звязку з чим справу було відкладено на 11.05.2017 року. (а.с. 58, 65)

В судові засідання призначені до розгляду 11.05.2017 року та 23.05.2017 року сторони повторно не зявилися, про час та місце розгляду справи були повідомлені належним чином, причини неявки суду не повідомили, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність.

В матеріалах справи від відповідача ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Естейт селлінг» міститься клопотання про розгляд справи у їх відсутність.

Отже, ні позивач ні уповноважений його представник тричі не зявилися в судові засіданні, про день та місце судового розгляду справи повідомлені належним чином, заяви про розгляд справи у їх відсутність до суду не надходило.

Дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні у справі докази у їх сукупності, суд приходить до наступного.

Частиною 2 ст. 77 Цивільного процесуального кодексу України передбачено, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявились в судове засідання без поважних причин.

Відповідно до положень ч.1 ст.157 Цивільного процесуального кодексу України, суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі, а справи про поновлення на роботі, про стягнення аліментів - одного місяця.

В той же час, п.3 ч.1 ст.169 Цивільного процесуального кодексу України визначено, що суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених статтею 157 цього Кодексу, у разі першої неявки без поважних причин належним чином повідомленого позивача в судове засідання або неповідомлення ним про причини неявки, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до вимог ч.3 ст. 169 Цивільного процесуального кодексу України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, гарантовано кожній фізичній або юридичній особі право на розгляд судом протягом розумного строку цивільної, кримінальної, адміністративної або господарської справи, а також справи про адміністративне правопорушення, у якій вона є стороною.

Листом Верховного Суду України від 25.01.2006 року № 1-5/45 визначено критерії оцінювання розумності строку розгляду справи, якими серед іншого є складність справи та поведінка заявника.

Крім того, як наголошує у своїх рішеннях Європейський суд, позивач як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобовязана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обовязки.

Відповідно до п.3 ч.1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Як вбачається з матеріалів справи, позивач та представник позивача повторно не з'явились в судове засідання, доказів, які мали підтвердити поважні причини неявки позивача та представника позивача в судові засідання суду надано не було, позивач не скористався процесуальним правом подати заяву про розгляд справи у його відсутність, в той же час проведення судового розгляду справи без участі позивача суперечить положенням цивільного процесуального законодавства, оскільки позивач протягом усього часу розгляду справи має право збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, досягнути примирення, розпоряджаючись своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд, а суд при здійсненні правосуддя має сприяти як всебічному і повному з'ясуванню обставин справи, так і здійсненню сторонами їх прав.

Таким чином, суд вважає, що відповідно до вимог цивільного процесуального законодавства повторна неявка позивача в судове засідання є підставою залишити без розгляду позов ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Естейт селлінг», Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват банк», ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ст.ст. 169, 207, 209-210, 293, 294 Цивільного процесуального кодексу України, суд, -

у х в а л и в :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Приватного нотаріуса Дніпропетровського міського нотаріального округу ОСОБА_2, ОСОБА_3 з обмеженою відповідальністю «Естейт селлінг», Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «Приват банк», ОСОБА_4 про визнання недійсним договору купівлі-продажу залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана протягом пяти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

С у д д я :