19 квітня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:
головуючого судді - Панченко О.М.
за участю секретарів - Малинки А.Ю., Полярної М.В.,
розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів,-
Згідно розрахунку заборгованості по аліментам Деснянського районного відділу ДВС м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, станом на 21.10.2016 року заборгованість відповідача по сплаті аліментів:
-за період з 24.02.2011 року по 30.03.2013 року щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 коштів на її утримання становить 9089 грн. 29 коп..
Посилаючись на викладені обставини та вимоги ст. 196 Сімейного Кодексу України, позивач просить задовольнити її вимоги.
В судове засідання позивач не з'явилася.
Представник позивача в судовому засіданні підтримала вимоги позову, з підстав викладених в ньому.
Відповідач в судове засідання не з'явився, в матеріалах справи міститься письмова заява від останнього, з прохання про розгляд справи за його відсутності. Крім того, в матеріалах справи містяться письмові заперечення відповідача, в яких він позов пред'явлений до нього про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів не визнає, зазначивши, що не має змоги сплачувати виниклу заборгованість, оскільки, не має постійної роботи, має мінливий дохід, на його утриманні перебуває хворий батько, який потребує догляду. Також зазначив, що дана заборгованість виникла не з його вини, оскільки з 16.08.2012 року по 07.10.2016 рік він відбував покарання у вигляді позбавлення волі у ВК ВСР Житомирської УВП №8. А також, просив суд розстрочити йому сплату заборгованості за аліментами на 15 років (180 місяців).
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо відомостей про права та відносини сторін, суд визнав за можливе розглянути справу за відсутності відповідача по справі в заочному порядку та на підставі матеріалів справи постановити рішення, про що не заперечував представник позивача.
Вислухавши пояснення представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони перебували в зареєстрованому шлюбі з 20 листопада 2008 року, який розірвано між ними рішенням Подільського районного суду м. Києва від 18 серпня 2011 року (а.с. 5).
Від спільно шлюбу мають сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 4).
За рішенням Подільського районного суду м. Києва від 01 липня 2011 року з відповідача стягнуто на користь позивача аліменти на утримання сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 в сумі 750 грн. 00 коп., щомісячно, починаючи з 24 лютого 2011 року до досягнення дитиною повноліття. Стягнуто з відповідача на користь позивача кошти на її утримання в сумі 500 грн. 00 коп., щомісячно, починаючи з 24 лютого 2011 року та до 30 березня 2013 року (а.с. 6).
Оскільки відповідач свої зобов»язання щодо виплати аліментів не виконував належним чином, за ним утворилась заборгованість починаючи з 24 лютого 2011 року.
Як вбачається з розрахунку заборгованості по аліментам Деснянського районного відділу ДВС м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві, визначеного державним виконавцем Шавель О.В., станом на 21.10.2016 року заборгованість відповідача по сплаті аліментів:
-за період з 24.02.2011 року по 30.03.2013 року щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 коштів на її утримання становить 9089 грн. 29 коп..
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов»язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
Декларацією прав дитини, прийнятою Генеральною Асамблеєю ООН 20 листопада 1959 року, у принципі 6 проголошено, що дитина для повного і гармонійного розвитку її особистості потребує любові і розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під опікою і відповідальністю своїх батьків і в усякому випадку в атмосфері любові і моральної та матеріальної забезпеченості.
Частиною 1 ст. 196 СК України передбачено, що при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення.
Відповідно до роз'яснень викладених п.22 постанови Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» при виникненні заборгованості з вини особи, яка зобов'язана сплачувати аліменти за рішенням суду, одержувач аліментів має право на стягнення неустойки (пені) у розмірі одного відсотка від суми несплачених аліментів за кожен день прострочення. Розмір неустойки може бути зменшений судом з урахуванням матеріального та сімейного стану платника аліментів.
З урахуванням правової природи пені, яка є дієвим стимулом належного виконання обов'язку та виходячи з того, що аліменти призначаються та виплачуються (стягуються) щомісячно, за змістом статті 196 СК України пеня нараховується на суму заборгованості за той місяць, в якому не проводилось стягнення аліментів.
При цьому, суд бере до уваги позицію Верховного Суду України зазначену у Постанові Пленуму Верховного Суду України у справі № 6-149цс14 від 01.10.2014 року, відповідно до якої пеня нараховується на всю суму несплачених аліментів за кожен день прострочення її сплати, а нарахування не обмежується тим місяцем, протягом якого не проводилося стягнення.
Відповідач в своїх письмових запереченнях не оспорював того факту, що йому відомо про існування заборгованості, але вона утворилася в зв'язку з відбуванням призначеного йому покарання вироком Деснянського районного суду м. Києва від 04.10.2012 року. Проте, суд не бере до уваги пояснення останнього, оскільки у відповідності до розрахунків Деснянського РВ ДВС м. Києва Головного ТУЮ у м. Києві, заборгованість по сплаті аліментів за рішенням суду утворилася з 24.02.2011 року, а як вбачається з копії вироку Деснянського районного суду м. Києва, останньому було призначено покарання у вигляді позбавлення волі - 04.10.2012 року, тобто ще до позбавлення волі, останньому, ним вже не виконувалося, належним чином, рішення суду щодо сплати аліментів.
Щодо прохання відповідача, в своїх письмових заперечення, про розстрочення сплати заборгованості за аліментами, то відповідно до вимог чинного законодавства, дане питання розглядається судом виключно за позовом платника аліментів. Крім того, відповідач, особисто, в своїх запереченнях зазначає, що з грудня 2016 року платежі по аліментах сплачуються ним у повному розмірі, що вказує на спроможність сплати.
Вищезазначені обставини свідчать про достатній рівень матеріального становища відповідача, а тому суд дійшов висновку про задоволення позову в повному обсязі.
Виходячи з цих вимог матеріальних норм і, враховуючи встановлені в судовому засіданні обставини, суд вважає, що заборгованість по сплаті аліментів з вини відповідача мала місце, вина відповідача у несплаті аліментів доведена, суд приходить до висновку про задоволення позову.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь держави судовий збір.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 4,10,57,60,79,213,214,224-232 ЦПК України, ст. 196 Сімейного Кодексу України, постановою Пленуму Верховного Суду України №3 від 15.05.2006 «Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» суд, -
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення неустойки (пені) за прострочення сплати аліментів - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, судовий збір на користь держави в сумі 551 грн. 20 коп..
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Деснянський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: