Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/1045/17-ц
Провадження № 2-р/376/3/17
У х в а л а

"24" липня 2017 р. суддя Сквирського районного суду Київської області Ярошенко С.М., розглянувши заяву ОСОБА_1 про розяснення рішення суду,

встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з заявою про розяснення рішення суду, ухваленого 25.05.2017 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про стягнення аліментів. Згідно зазначеного рішення суду, стягнуто з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, щомісячно аліменти в розмірі 1/5 частки його заробітку (доходу) на утримання дитини: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, але не менше ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до досягнення ним повноліття. Стягнення аліментів проводити в особі матері, ОСОБА_2, починаючи з 24.04.2017 року.

За змістом ч.2 ст. 182 СК України (в редакції Закону № 2901-IV від 22.09.2005, чинній на час ухвалення рішення суду) мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, за винятком випадків, передбачених статтею 184 цього Кодексу.

Відповіднодо ч.2 ст. 182 СК України (в редакції Закону № 2037-VIII від 17.05.2017, який набрав чинності 08.07.2017 року) розмір аліментів має бути необхідним та достатнім для забезпечення гармонійного розвитку дитини. Мінімальний розмір аліментів на одну дитину не може бути меншим, ніж 50 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.

Згідно ст.195 СК України (в редакції Закону № 2037-VIII від 17.05.2017) заборгованість за аліментами, присудженими у частці від заробітку (доходу), визначається виходячи з фактичного заробітку (доходу), який платник аліментів одержував за час, протягом якого не провадилося їх стягнення, незалежно від того, одержано такий заробіток (дохід) в Україні чи за кордоном.

Заборгованість за аліментами платника аліментів, який не працював на час виникнення заборгованості або є фізичною особою - підприємцем і перебуває на спрощеній системі оподаткування, або є громадянином України, який одержує заробіток (дохід) у державі, з якою Україна не має договору про правову допомогу, визначається виходячи із середньої заробітної плати працівника для даної місцевості.

У разі встановлення джерела і розміру заробітку (доходу) платника аліментів, який він одержав за кордоном, за заявою одержувача аліментів державний виконавець, приватний виконавець здійснює перерахунок заборгованості.

Розмір заборгованості за аліментами обчислюється державним виконавцем, приватним виконавцем, а в разі виникнення спору - судом.

Відповідно до ч.1, 2 ст.221 ЦПК України якщо рішення суду є незрозумілим для осіб, які брали участь у справі, або для державного виконавця, приватного виконавця, суд за їхньою заявою постановляє ухвалу, в якій роз'яснює своє рішення, не змінюючи при цьому його змісту.

Подання заяви про роз'яснення рішення суду допускається, якщо воно ще не виконане або не закінчився строк, протягом якого рішення може бути пред'явлене до примусового виконання.

За змістом ч.2 ст.79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Статтею 9 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України. Суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

Згідно ст.4 Закону України "Про судовий збір" ставка судового збору за подання до суду заяви про розяснення судового рішення, яку подано фізичною особою - 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

З урахуванням наведеного, зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.119, 121, 221 ЦПК України,

ухвалив:

Заяву ОСОБА_1 про розяснення рішення суду, залишити без руху.

Для усунення вказаних недоліків надати заявнику строк до двох днів з дня отримання ним ухвали.

Суддя Ярошенко С.М.