Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Бондаренко О. В. ,

при секретарі Бондаренко Н. В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду № 4 цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулась до суду з даним позовом 04.10.2017 року мотивуючи тим, що перебуває з відповідачем в зареєстрованому шлюбі з 24.09.2013 року, від спільного життя вони мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Причиною звернення до суду з даним позовом є те, що сімейне життя з відповідачем не склалось, вони мають різні характери та погляди на життя, останнім часом між ними склались неприязні стосунки, виникають сварки та лайки, втратили почуття любові, сімейно шлюбні стосунки не підтримують, ведуть окреме господарство, шлюб носить формальний характер, тому просить його розірвати.

Позивач ОСОБА_1 в судове засідання не зявилась, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлена належним чином, надала до суду заяву про розгляд справи у її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, судові витрати просить залишити за нею та після розірвання шлюбу залишити прізвище «Петрова».

Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не зявився, про день, час та місце проведення судового засідання повідомлений належним чином, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, заперечення проти позову до суду не подав.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до висновку, що позов обґрунтований і підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 24.09.2013 року у відділі ДРАЦС Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1323, від шлюбу мають сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, протягом тривалого часу сімейно шлюбні стосунки не підтримують, не ведуть спільного господарства, сімя розпалась остаточно і подальше перебування сторін у шлюбі суперечить інтересам позивача.

Згідно ч. 1 ст. 24 Сімейного кодексу України, шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушення жінки та чоловіка до шлюбу не допускається.

Згідно ч. 3 ст. 105 Сімейного кодексу України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду, відповідно до статті 110 цього Кодексу.

Згідно до ст. 110 Сімейного кодексу України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя.

Відповідно до ст. 112 СК України, суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Відповідно до ст. 113 СК України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

Відповідно до ч. 2 ст. 114 СК України, у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.

На підставі вище викладеного, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Згідно ст. 141 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Позивач сплатила при подачі позову судовий збір в розмірі 640,00 грн. ( а.с.1), однак заявила клопотання про залишення судових витрат за нею.

Керуючись ст.ст. 110, 112,113,114 СК України, ст.ст. 12, 76 81, 206, 223, 258, 259, 264 265, 268, 354, 355 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, про розірвання шлюбу, задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24.09.2013 року у відділі ДРАЦС Білоцерківського міськрайонного управління юстиції у Київській області, актовий запис № 1323, розірвати.

Прізвище позивача ОСОБА_1 після розірвання шлюбу залишити «Петрова».

Рішення суду може бути оскаржене шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Київської області протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Учасник справи, якому рішення суду не було вручено у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення повного рішення суду.

Суддя ОСОБА_4