Провадження №2/219/4389/2017
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

04 жовтня 2017 року суддя Артемівського міськрайонного суду Донецької області Конопленко О.С., ознайомившись з позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про витребування майна,

В С Т А Н О В И В :

03 жовтня 2017 року позивач в особі представника ОСОБА_4 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, ОСОБА_3, в якій просить: витребувати у ОСОБА_2 та ОСОБА_3 транспортний засіб «MERSEDES-BENZ VITO 111CDI», 2009 року випуску, сірого кольору, кузов № НОМЕР_1, та причеп марки «КРД 050108», 2010 року випуску, шасі А0021963, ключів від транспортного засобу «MERSEDES-BENZ VITO 111CDI», 2009 року випуску, сірого кольору, кузов № НОМЕР_1, та повернути ОСОБА_1.

Ознайомившись з позовною заявою та доданими до неї документами, суддя приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку для усунення виявлених недоліків з наступних підстав.

Статтею 119 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) визначено форму і зміст позовної заяви.

Так, відповідно до пункту 4 частини 2 статті 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Пунктом 2 частини 1 статті 80 ЦПК України визначено, що ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна

В порушення вимог п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позивачем в позовній заяві не зазначено ціну позову та не додано до позовної заяви доказів, підтверджуючих вартість спірного майна.

Згідно з роз'ясненнями постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, викладеними у пункті 16, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Обов'язок подання належних доказів сплати судового збору за подання заяви про забезпечення позову до подання позовної заяви (частина четверта статті 151 ЦПК) покладається на заявника. У разі неподання таких доказів зменшення розміру судового збору за подання позовної заяви не здійснюється, а заява залишається без руху на підставі статті 121 ЦПК.

З огляду на викладене, вказане порушення, в свою чергу, також унеможливлює визначити розмір судового збору, який підлягає сплаті позивачем за подання до суду позовної заяви майнового характеру.

Також в порушення вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України до заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору.

В свою чергу, представником позивача подано заяву, в якій він зазначив, що просить відстрочити позивачу сплату судового рішення до прийняття рішення по справі, оскільки вона не в змозі сплатити судовий збір через те, що знаходиться у декретній відпустці, про що надав копії свідоцтв про народження дітей.

Відповідно до вимог статті 82 Цивільного процесуального кодексу України (далі за текстом ЦПК України) та статті 8 Закону України «Про судовий збір» суд, враховуючи майновий стан сторони, може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

З аналізу положень вказаної норми Цивільного процесуального кодексу України убачається, що звільнення від сплати судового збору це право суду, а не його обов'язок.

Згідно з роз'ясненнями Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у пункті 29 постанови від 17 жовтня 2014 року № 10 «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

За таких обставин суд дійшов висновку, що зазначені представником позивача підстави для звільнення позивача від сплати судового збору є неповажними, у звязку з чим позовну заяву слід залишити без руху.

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір», судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Так, згідно ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб з 01 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Згідно частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою-підприємцем, встановлюється в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Таким чином, ОСОБА_1 пропонується визначити ціну позову та сплатити судовий збір в розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, або надати докази на підтвердження того, що вона не має можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Судовий збір підлягає сплаті за наступними реквізитами: Отримувач коштів: Артемівське УК м. Артемівськ, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37868870, Банк отримувача ГУ ДК служби України в Донецькій області, Код банку отримувача (МФО) 834016, Рахунок отримувача 0015, Код класифікації доходів бюджету 22030101, Призначення платежу*;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Артемівський міськрайонний суд Донецької області (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позов, поданий без додержання вимог викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з надання строку для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 3 ст. 10 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.

Згідно з частинами 3 та 4 статті 60 ЦПК України, доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до ст. 1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Згідно зі ст. 5 ЦПК України, суд зобовязаний поважати честь і гідність усіх учасників цивільного процесу і здійснювати правосуддя на засадах їх рівності перед законом і судом незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мовних та інших ознак.

Відповідно до статей 19, 24 Конституції України, правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом.

Згідно зі статтею 21 Конституції України усі люди є вільні і рівні у своїй гідності та правах. Права і свободи людини є невідчужуваними та непорушними.

З урахуванням наведеного, позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про витребування майна слід залишити без руху та надати строк для визначення ціни позову, сплати суми судового збору і надання оригіналу квитанції суду або надання доказів на підтвердження того, що вона не має можливості сплатити судовий збір у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Керуючись ст. ст. 82, 119, 121, 209, 210 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 4,8 Закону України «Про судовий збір», суддя

У Х В А Л И В:

Відмовити задоволенні клопотання представника позивача про звільнення позивача від сплати судового збору.

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про витребування майна залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків пять днів з дня отримання ним копії зазначеної ухвали.

Розяснити позивачу, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала може бути оскаржена лише в частині визначення розміру судових витрат до Апеляційного суду Донецької області через Артемівський міськрайонний суд Донецької області протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали, шляхом подання апеляційної скарги.

Суддя О.С. Конопленко