У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

11 грудня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали позовної заяви Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Публічне акціонерне товариство комерційний банк «ПриватБанк» звернулось до Ужгородського міськрайонного суду з позовною заявою до відповідача ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Частиною 1 статті 122 ЦПК України визначено, що суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Дослідивши матеріали позовної заяви, вважаю, що така позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України.

Відповідно до чинного законодавства України позовна заява є процесуальним документом, який повинен містити в собі вимоги передбачені ст. 119, 120 ЦПК України. Тобто, в позовній заяві має містись посилання, зокрема, на те, до кого предявлений позов; що саме вимагає позивач (предмет позову); обставини, на яких ґрунтується вимога (матеріально-правова підстава позову); зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину.

Так, згідно із розясненнями, що містяться у п.13 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 грудня 2009 року №14 «Про судове рішення у цивільній справі» у рішенні щодо грошових зобовязань має бути висновок суду про розмір грошових сум та детальний порядок його обчислення за кожною з вимог.

Позивачем заявлено вимогу про стягнення заборгованості за кредитним договором в розмірі 11796,33 грн., 692,83 грн. по тілу кредиту, в тому числі заборгованості по відсотках в розмірі 2146,97 грн., пені 7918,61 та заборгованість по судовим штрафам 1037,92 однак в заяві не викладено обставини, якими він обґрунтовує розмір заборгованості по відсотках.

Разом з тим, позивачу слід надати детальний розрахунок заборгованості у якому слід чітко визначити: яка сума підлягає стягненню за тілом кредиту і за який період; яку суму позивач просить стягнути як відсотки за користування кредитом і за який період така заборгованість утворилась (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру відсоткової ставки та зазначення правової підстави для їх сплати); заборгованість по комісії; яка сума утворилася як заборгованість по пені за несвоєчасне повернення кредиту та пені за несвоєчасне повернення відсотків, за який період (з урахуванням необхідності обґрунтування зміни розміру вказаної пені та зазначення правової підстави для її сплати). Згідно доданих двох окремих розрахунків до позовної заяви загальна сума заборгованості не співпадає з позовними вимогами заявленими позивачем.

Зазначене свідчить про те, що заявлені банком вимоги є неконкретизованими. Вказана обставина створюватиме для суду ускладнення під час перевірки розрахунку заборгованості за кредитним договором.

Окрім того, позивачем в обґрунтування заявлених ним вимог не вказано, якого виду платіжну карту отримала в користування Позичальник ОСОБА_1 на підставі договору б/н від 13.01.2010 року та з яким терміном дії. До позовної заяви позивачем доданий витяг з Тарифів обслуговування кредитних карт «Універсальна», з якого вбачається, що існують такі види карток «Універсальна, 30 днів пільгового періоду», «Універсальна, 55 днів пільгового періоду», «Універсальна CONTRACT» та «Універсальна GOLD». Умови кредитування за вказаними тарифами різні. Ні в позовній заяві, ні в заяві-анкеті про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг не зазначено, яку кредитну карту отримав відповідач. Не надано належного доказу, який свідчить, що Позичальник ознайомлений з такими умовами кредитування.

Додана до позовної заяви анкет відповідача взагалі нечитабельна.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без зазначення наведених вище обставин, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду з врахуванням вимог ст. 119 ЦПК України в новій редакції.

Згідно ст. 121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву (заяву, скаргу) подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача (заявника, скаржника) і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач (заявник, скаржник) відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 ЦПК України, позовна заява (заява, скарга) вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому позовну заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Керуючись ст.ст. 121, 210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву Публічного акціонерного товариства комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви до 19 грудня 2017 року, але не більше трьох днів з дня отримання копії ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу. Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_2