У Х В А Л А

19.12.2017 року cуддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Бондаренко О. В. оглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Білоцерківської міської ради, третя особа: державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_4, про визнання права власності на спадкове майно, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулися до суду з даним позовом 14.12.2017 року та просять в судовому порядку визнати за кожним з них право власності на 1/3 частину спадкового майна у вигляді квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1. та з матеріалів справи вбачається, що позивач ОСОБА_2 надала до суду заяву про відстрочення сплати судового збору на

Відповідно до ч.1 ст.122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Встановлено, що позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 не відповідає вимогам встановленим ЦПК України до набрання чинності ЦПК України в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року (до 15.12.2017 року).

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленого цим Кодексом звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Отже, дана позовна заява містить вимоги майнового характеру, отже повинна містити ціну позову, а позивачем не виконано п. 4 ч.2 ст. 119 ЦПК України, також ціна позову повинна відповідати вартості майна станом на день подачі позову до суду з підтверджуючими про те доказами.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Однак, позивачі не додали до позову документ, що підтверджує сплату судового збору, проте, як вбачається з матеріалів позовної заяви, позивач ОСОБА_2 надала заяву про відстрочення сплати судового збору на підставі ч.1 ст.82 ЦПК України, та зазначила, що отримує мінімальну пенсію та у неї відсутні вільні кошти для його сплати. Проте доказів на підтвердження свого майнового стану та скрутного матеріального становища не надала.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до пп. 1, п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання заяви майнового характеру складає 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (не менше 640 грн. та не більше 8000,00 грн.).

В звязку з цим позивачам необхідно надати до суду квитанцію про сплату судового збору за позовні вимоги майнового характеру (1 відсоток ціни позову) з врахуванням зазначених вище норм, або надати до суду документ, який звільняє від сплати судового збору.

Відповідно до п.11 ч. 1 Розділу XIII Перехідних положень ЦПК України (в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року) заяви і скарги, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви чи скарги не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу;

Відповідно до ч.2, 3 ст. 185 ЦПК України (в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року) в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити), якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені ст. 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Отже, позивачу надається строк для усунення зазначених вище недоліків, в іншому випадку вона буде вважатись неподаною і повернута позивачу.

Керуючись ст. 185 ЦПК України (в редакції закону № 2147-VIII від 03.10.2017 року, що набрав чинності з 15.12.2017 року), -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Білоцерківської міської ради, третя особа: державний нотаріус Другої Білоцерківської міської державної нотаріальної контори ОСОБА_4, про визнання права власності на спадкове майно - залишити без руху.

Надати позивачам строк для усунення недоліків позовної заяви, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо позивачі не усунуть недоліки позовної заяви у зазначений вище строк, заява буде вважатися неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_5