overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 369/9580/17
Провадження № 2/369/3746/17
РІШЕННЯ

Іменем України

13.10.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до районного суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що у шлюбі з відповідачем перебуває з 2011 року. Від шлюбу мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя з ОСОБА_2 не склалось, в них постійно виникають сварки. Оскільки подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам, просила суд розірвати шлюб, зареєстрований 08 вересня 2011 року у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №268.

У судове засідання позивачка не зявилась. Надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала. Просила суд задоволити позов та розірвати шлюб.

У судове засідання відповідач не зявивсь. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав. Просив суд задоволити позов та розірвати шлюб.

Судом встановлено, що 08 вересня 2011 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №268. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_4 змінила прізвище на «Косткевич».

Сторони мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. При розгляді справ про розірвання шлюбу суд має встановлювати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, можливість збереження шлюбу в подальшому. Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Оскільки судом встановлено, що сторони спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують, не проживають разом тривалий час, тому шлюб між ним ними може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 213, 218ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, зареєстрований 08 вересня 2011 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №268, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Косткевич».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.С. Пінкевич
Провадження № 2/369/3874/17
РІШЕННЯ

Іменем України

20.10.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до районного суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що у шлюбі з відповідачем перебуває з 2013 року. Від шлюбу мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімейне життя з ОСОБА_2 не склалось, в них постійно виникають сварки. Оскільки подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам, просила суд розірвати шлюб, зареєстрований 20 липня 2013 року у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №166.

У судове засідання позивачка не зявилась. Надала суду заяву про розгляд справи у її відсутність, позовні вимоги підтримала. Просила суд задоволити позов та розірвати шлюб.

У судове засідання відповідач не зявивсь. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав. Просив суд задоволити позов та розірвати шлюб.

Судом встановлено, що 20 липня 2013 року між ОСОБА_4 та ОСОБА_2 був зареєстрований шлюб у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №166. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_4 змінила прізвище на «Лісовець».

Сторони мають неповнолітню дитину: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. При розгляді справ про розірвання шлюбу суд має встановлювати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, можливість збереження шлюбу в подальшому. Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Оскільки судом встановлено, що сторони спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують, не проживають разом тривалий час, тому шлюб між ним ними може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 213, 218ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, зареєстрований 20 липня 2013 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №166, - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Лісовець».

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.С. Пінкевич
Провадження № 2/369/4197/17
РІШЕННЯ

Іменем України

03.11.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У жовтні 2017 року позивач звернувся до районного суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивував тим, що у шлюбі з відповідачем перебуває з 2002 року. Сімейне життя з ОСОБА_2 не склалось, в них постійно виникають сварки. Оскільки подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить його інтересам, просив суд розірвати шлюб, зареєстрований 19 січня 2002 року у виконавчому комітеті Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №3.

У судове засідання позивач не зявивсь. Надав суду заяву про розгляд справи у його відсутність, позовні вимоги підтримав. Просив суд задоволити позов та розірвати шлюб.

У судове засідання відповідачка не зявилася. Подала суду заяву про розгляд справи в її відсутність, позовні вимоги визнала, просила суд задоволити позов.

Судом встановлено, що 19 січня 2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 був зареєстрований шлюб у виконавчому комітеті Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №3. Після розірвання шлюбу ОСОБА_3 змінила прізвище «Мухаїд».

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. При розгляді справ про розірвання шлюбу суд має встановлювати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, можливість збереження шлюбу в подальшому. Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що має істотне значення.

Оскільки судом встановлено, що сторони спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують, не проживають разом тривалий час, у наданий судом час примирення не досягли, тому шлюб між ним ними може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 213, 218ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 задоволити.

Шлюб, зареєстрований 19 січня 2002 року між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у виконавчому комітеті Горенської сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис №3, - розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.С. Пінкевич
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 листопада 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді Кошель Б. І. ,

при секретарі Кривенко О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу, який мотивує тим, що між ним та відповідачкою 24.08.1991 року було зареєстровано шлюб, що підтверджується свідоцтвом про шлюб. Від шлюбу мають повнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. За час перебування у шлюбі не вдалося створити міцну сім'ю, сторони мають різні погляди на життя та несумісні характери. Зазначає, що подальше збереження шлюбу не можливе та суперечить їхнім інтересам.

Позивач у судове засідання не з'явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, направив до суду заяву про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримав у повному обсязі.

Відповідачка в судове засідання не зявилась, про день і час розгляду справи була повідомлена належним чином, направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі.

Відповідно до ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про задоволення вимог позивача.

Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі, зареєстрованому 24 серпня 1991 року у Відділі РАЦС Білоцерківського міськвиконкому, актовий запис № 1279, що підтверджується свідоцтвом про шлюб ІV БК №419790. Від шлюбу мають повнолітнього сина ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Тривалий час шлюбні стосунки не підтримуються, шлюб має формальний характер, збереження сім'ї не можливе, збереження шлюбу суперечить інтересам подружжя.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України, суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

З'ясувавши дійсні взаємини подружжя, причини подання позову про розірвання шлюбу, інші обставини життя подружжя, судом встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін і тому шлюб між сторонами має бути розірваний.

На підставі викладеного та керуючись ст. 24, 111, 112,113 СК України, ст. ст. 10, 11, 27, 31, 57, 60, 174, 212-215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу ¬¬ задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 24 серпня 1991 року у Відділі РАЦС Білоцерківського міськвиконкому, актовий запис № 1279, розірвати.

Після розірвання шлюбу позивачці залишити прізвище «Кульчицька».

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя ОСОБА_5
Справа № 369/9996/17
Провадження № 2/369/3842/17
РІШЕННЯ

Іменем України

17.11.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:

головуючої судді Пінкевич Н.С.,

при секретарі Водала А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2017 року ОСОБА_1 звернулася до районного суду з вищевказаним позовом. Свої вимоги мотивувала тим, що у шлюбі з відповідачем перебуває з 14 серпня 2014 року. Від шлюбу не мають неповнолітніх дітей. Сімейне життя з відповідачем не склалось. Сторони не проживають разом. Оскільки подальше збереження шлюбу є неможливим та суперечить її інтересам, просила суд розірвати шлюб.

У судове засідання позивач не зявилася, подала до суду заяву про розгляд справи у її відсутність відповідно до заяви, позовні вимоги підтримала. Просила суд задоволити позов та розірвати шлюб.

Відповідач до судового засідання також не зявився, проте подав заяву про розгля справи у його відсутність відповідно до якої позовні вимоги визнав. Просив розірвати шлюб.

Судом встановлено, що 14 серпня 2014 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_1 був зареєстрований шлюб у виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис № 221, що підтверджується свідоцтвом серії І-ОК № 164932.

Відповідно до ст.110 СК України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя. При розгляді справ про розірвання шлюбу суд має встановлювати фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову, можливість збереження шлюбу в подальшому. Відповідно до ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Дослідивши матеріали справи, обґрунтування позовних вимог суд вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що має істотне значення.

Оскільки судом встановлено, що сторони спільного господарства не ведуть, шлюбних відносин не підтримують, не проживають разом тривалий час, тому шлюб між ним ними може бути розірваним.

Керуючись ст.ст. 110, 111, 112 СК України, ст.ст. 213, 218ЦПК України, -

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задоволити.

Шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрований 14 серпня 2014 року у Виконавчому комітеті Вишневої міської ради Києво-Святошинського району Київської області, актовий запис за № 221 - розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.С. Пінкевич
Справа № 362/5242/17
Провадження 2/362/2606/17
У х в а л а

"06" жовтня 2017 р. суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Кравченко Л.М., розглянувши позовну заяву житлово-експлуатаційного підприємства «Глевахівської селищної ради» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, стягнення індексу інфляції та 3% річних,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

Однак позовна заява не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме.

Відповідно до положень ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити:

1) найменування суду, до якого подається заява;

2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі;

3) зміст позовних вимог;

4) ціну позову щодо вимог майнового характеру;

5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги;

6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування;

7) перелік документів, що додаються до заяви.

Так, позивачем не зазначено доказів , що підтверджують кожну обставину справи, на яку позивач посилається в обґрунтування своїх позовних вимог.

Так, звертаючись до суду з вказаним позовом та обгрунтовуючи свої вимоги в частині стягнення встановлення індексу інфляції за весь час простроченя зобовязання та три проценти річних, позивач посилається на положення зобовязального права, зокрема на ч.2 ст.625 ЦК України, якою врегульовано питання порушення грошового зобовязання. Однак, з матеріалів справи не вбачається, що між сторонами виниклии будь які зобовязання з підстав, зазначених в ст. 11 ЦПК України.

У зв'язку з зазначеним, позивачу необхідно уточнити свої позовні вимоги.

Також, позивач прость стягнути з відповідача судові витрати, в тому числі 400 грн. юрдичнх послуг.

При цьому , в позовній заяві не зазначено доказів на підтвердження надання такої допомоги у вказаній справі та її вартості.

Вказана позовна заява подана від імені представника позивача ОСОБА_2, однак до матеріалів справи не долучено оригіналу довіреності, надано лише її ксерокопію.

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Керуючись ч. 1 ст. 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву житлово-експлуатаційного підприємства «Глевахівської селищної ради» до до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги, стягнення індексу інфляції та 3% річних,- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання нею копії ухвали.

Розяснити, що в разі невиконання вказівок судді в зазначений термін позовна заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Суддя Л.М. Кравченко
справа № 274/1969/17
Провадження № 2/0274/1235/17
У Х В А Л А

Іменем України

18.05.17 року м. Бердичів

Суддя Бердичівського міськрайонного суду Замега О.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 про виселення з нежитлового приміщення,-

В С Т А Н О В И В:

17 травня 2017 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, просить зобов'язати відповідача ОСОБА_2 звільнити самовільно зайняте нежитлове (гаражне) приміщення, загальною площею 12 кв.м, що знаходиться за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Польова, 68, шляхом звільнення приміщення від особистих речей.

Вивчивши позовну заяву та додані до неї матеріали суддя приходить до висновку, що вона не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК У країни і підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити, зокрема: зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обгрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав звільнення від доказування.

Виходячи зі змісту викладеної позивачем позовної вимоги, останній просить виселити відповідача ОСОБА_2 з нежитлового приміщення - гаража, що знаходиться за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Польова, 68, однак в прохальній частині заяви зазначає, що необхідно: зобов'язати ОСОБА_2 звільнити самовільно зайняте нежитлове (гаражне) приміщення, загальною площею 12 кв.м, що знаходиться за адресою: Житомирська область, м. Бердичів, вул. Польова, 68, шляхом звільнення приміщення від особистих речей. Дана суперечливість повинна бути усунута шляхом уточнення змісту позовних вимог.

Крім того, позивач обгрунтовуючи свої вимоги посилається на ту обставину, що він надав відповідачу в безоплатне користування на деякий час гаражне приміщення, тобто між сторонами існували певні договірні відносини. Одночасно, позивач висуває вимогу, згідно якої просить зобов'язати відповідача ОСОБА_2 звільнити самовільно зайняте нежитлове (гаражне) приміщення. Дані обставини також потребують уточнення.

Також позивачем в якості обгрунтування своїх вимог, не надано жодного правовстановлюючого документа на спірний гараж, доказів того, що відповідач чинить перешкоди у користування позивачем належним йому гаражем.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України позовна заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст.ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л А:

Позовну заяву ОСОБА_1 про виселення з нежитлового приміщення залишити без руху, надати строк для усунення вказаних недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання вказівок суду заява буде вважатись неподаною та повернута.

Апеляційна скарга на ухвалу суду в частині сплати судового збору подається протягом пяти днів з дня її проголошення до апеляційного суду Житомирської області через Бердичівський міськрайсуд. Якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
Справа № 308/6977/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.11.2017 місто Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі:

головуючого судді Світлик О.М.,

при секретарі судового засідання Гайданці Г.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ужгород цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

ПАТ КБ «Приватбанк» звернулося в суд з позовною заявою до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості.

У судове засідання представник позивача не зявився, при цьому одночасно з позовною заявою подав письмове клопотання, в якому просить розглянути справу без участі представника позивача, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, не заперечує проти заочного розгляду справи та ухвалення заочного рішення.

Відповідач ОСОБА_1 в судове засідання повторно не зявилася, хоча про час і місце слухання справи була повідомлена належним чином шляхом надіслання рекомендованих повідомлень про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу 980/886), про причини неявки суд не повідомила, клопотань про відкладення справи до суду не надходило.

За приписами ч. 5 ст. 74 ЦПК України в разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за адресою, зареєстрованою у встановленому законом порядку, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Згідно з ч. 1 ст. 157 ЦПК України суд розглядає справи протягом розумного строку, але не більше двох місяців з дня відкриття провадження у справі.

Частиною 4 ст. 169 ЦПК України передбачено, що у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

У відповідності до ч. 1 ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

За приписами ч. 1 ст. 225 ЦПК України про заочний розгляд справи суд постановляє ухвалу.

Відтак, суд розглядає справу відповідно до ст. 224 ЦПК України на підставі наявних у справі доказів, оскільки проти цього не заперечує представник позивача.

З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне проводити заочний розгляд справи.

Керуючись ст. ст. 208-210, 224, 225 ЦПК України, суд,

У Х В А Л И В:

Цивільну справу за позовною заявою публічного акціонерного товариства комерційного банку «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості розглядати заочно.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського міськрайонного

Закарпатської області ОСОБА_2