Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/2456/17
Провадження № 2/376/1232/2017
У х в а л а

"13" жовтня 2017 р. суддя Сквирського районного суду Київської області Ярошенко С.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про виселення за неможливістю спільного проживання,

встановив:

ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про виселення за неможливістю спільного проживання.

Згідно ст. 810 ЦК України за договором найму (оренди) житла одна сторона - власник житла (наймодавець) передає або зобов'язується передати другій стороні (наймачеві) житло для проживання у ньому на певний строк за плату.

Підстави, умови, порядок укладення та припинення договору найму житла, що є об'єктом права державної або комунальної власності, встановлюються законом.

До договору найму житла, крім найму житла, що є об'єктом права державної або комунальної власності, застосовуються положення цього Кодексу, якщо інше не встановлено законом.

Відповідно до ч.2 ст.824 ЦК України у разі смерті наймача або вибуття його з житла наймачами можуть стати усі інші повнолітні особи, які постійно проживали з колишнім наймачем, або, за погодженням з наймодавцем, одна або кілька із цих осіб. У цьому разі договір найму житла залишається чинним на попередніх умовах.

За змістом ч.1 ст.109 ЖК УРСР виселення із займаного жилого приміщення допускається з підстав, установлених законом. Виселення проводиться добровільно або в судовому порядку.

Підстави і порядок позбавлення членів сім'ї власника права користування житлом визначені в статті 157 ЖК УРСР, якою встановлено, що членів сім'ї власника жилого будинку може бути виселено у випадках, передбачених частиною першою статті 116 цьго Кодексу. Виселення провадиться у судовому порядку без надання іншого жилого приміщення

Згідно ч.1 ст.116 ЖК УРСР якщо наймач, члени його сім'ї або інші особи, які проживають разом з ним, систематично руйнують чи псують жиле приміщення, або використовують його не за призначенням, або систематичним порушенням правил соціалістичного співжиття роблять неможливим для інших проживання з ними в одній квартирі чи в одному будинку, а заходи запобігання і громадського впливу виявились

безрезультатними, виселення винних на вимогу наймодавця або інших заінтересованих осіб провадиться без надання іншого жилого приміщення.

З урахуванням наведеного, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: у позовній заяві необхідно викласти обставини та зазначити докази, які підтверджують чинність договору найму квартири АДРЕСА_1 після смерті наймача - ОСОБА_8, який помер у 1996 році; у позовній заяві необхідно зазначити докази, які підтверджують виклад позивачем обставин щодо систематичного руйнування, псування жилого приміщення; систематичного порушення правил соціалістичного співжиття відповідачем, а заходи запобігання і громадського впливу виявились безрезультатними; зловживання відповідачем алкогольними напоями; аморальність її поведінки; використання жилого приміщення не за призначенням.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Керуючись ст.119, 121 ЦПК України,

ухвалив:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи: ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, про виселення за неможливістю спільного проживання, залишити без руху.

Для усунення вказаних недоліків надати позивачеві строк до двох днів з дня отримання нею ухвали.

Суддя Ярошенко С.М.