Справа №642/1793/17-ц
Провадження № 2/642/958/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 травня 2017 року Ленінський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого - судді - Шрамко Л.Л.,

з участю секретаря - Бондаренко В.П.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні клопотання ПАТ «Лізинг інформаційних технологій» про продовження строку усунення недоліків

в с т а н о в и в:

Позивач - ПАТ «Лізинг інформаційних технологій» звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів у розмірі 10 000 грн., у тому числі інфляційного збільшення боргу, 3% річних та неустойки.

Відповідно до ст.121 ЦПК України ухвалою суду від 18 квітня 2017 року заяву залишено без руху, позивачу наданий строк для усунення недоліків, та йому запропоновано відповідно до п/п 1, 2 п.1 ч.2 ст.4 Закону «Про судовий збір» сплатити судовий збір у розмірі 1 600 грн., про що надати суду квитанцію, а також надати детальний розрахунок боргу, копію позовної заяви з додатком для відповідач ОСОБА_2 усунення вказаних недоліків позивачу наданий строк протягом 2-х днів з дня отримання копії ухвали.

Позивач отримав копію ухвали суду та 22 квітня 2017 року направив суду клопотання про продовження вказаного строку на 30 днів, посилаючись на те, що 20.04.2016 старшим державним виконавцем ВДВС Оболонського РУЮ у м. Києві винесена постанова про арешт майна боржника ТОВ»Лізинг ІТ-СПВ», та оголошення заборони на його відчуження.21.04.2016 року внаслідок проведених державним виконавцем у виконавчому провадженні виконавчих дій відносно ТОВ «Лізинг ІТ-СПВ», останнє, а також всі інші підприємства, розташовувані за адресою: м. Київ, пр. Оболонський, 28, у тому числі ПрАТ «Лізинг», були повністю позбавлені всього майна, у тому числі шафи з документами товариств, меблів, компютерної техніки тощо, а зберігач цього майна ОСОБА_3 вивіз його у невідомому напрямку.

Постановою Київського апеляційного господарського суду від 16.11.2016 визнано неправомірними дії державного виконавця в частині винесення вказаної постанови про арешт майна та оголошення заборони на його відчуження, вирішено зняти арешт з майна, однак державний виконавець не повернув жодного з вилучених предметів, оскільки не може знайти зберігача ОСОБА_3, якому було ввірено на зберігання документи та описане та арештоване майно. З цього приводу державний виконавець звернувся до органів поліції щодо неправомірних дій ОСОБА_3, але інформації щодо проведених дій щодо розшуку вказаної особи та майна відсутні.

Ухвалою господарського суджу м. Києва від 12.04.2017 року вказані дії державного виконавця визнані неправомірними, його зобовязано відновити виконавче провадження, та винести постанову про скасування постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, та про скасування акту опису й арешту майна від 21.04.2016 та зняття арешту з майна, повернути описані та арештовані предмети згідно з актом опису, однак зберігач майна ОСОБА_3 не виконує вже три направлені вимоги державного виконавця щодо повернення описаних предметів.

Представник позивача посилається на те, що з наведених причин, які не залежить від його волі, усунути недоліки позовної заяви не виявилось можливим, однак відкликати позовну заяву не може, оскільки 10 квітня 2017 року спливає строк позовної давності за вимогами про стягнення інфляційних втрат.

Відповідно до ст. 73 ЦПК України, повідомивши сторони про розгляд даного клопотання, суд розглядає справу у відсутності сторін.

Суд, дослідивши матеріали позовної заяви, приходить до висновку про відмову в задоволенні клопотання з таких підстав.

Відповідно до ст. 73 ЦПК України суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Питання про поновлення чи продовження пропущеного строку вирішує суд, у якому належало вчинити процесуальну дію або до якого потрібно було подати документ чи доказ. Про місце і час розгляду цього питання повідомляються особи, які беруть участь у справі. Присутність цих осіб не є обов'язковою.

Одночасно з клопотанням про поновлення чи продовження строку належить вчинити ту дію або подати той документ чи доказ, стосовно якого заявлено клопотання.

З питань, зазначених у цій статті, судом постановляється ухвала.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Позивачем не зазначено, з яких підстав він позбавлений можливості своєчасно виконати ухвалу суму та усунуті вказані недоліки, а саме сплатити ти судовий збір, надати детальний розрахунок боргу та копію позовної заяви з додатком для відповідача. При цьому суд зауважує, що позивачем надано з клопотанням пакет документів, які не стосуються даної цивільної оправи.

Суд не вбачає причинного звязку між обставинами, на які посилається позивач, та невиконанням ним ухвали суду у зазначений строк.

Крім того, клопотання позивача щодо продовження строку на 30 днів суперечить наведеним положенням ст. 121 ЦПК України.

Оскільки поважні причини для продовження наданого строку для усунення недоліків відсутні, суд відмовляє в задоволенні клопотання.

За таких обставин позовну заяву слід вважати неподаною та повернути позивачу.

Керуючись ст. ст. 73, 119 -121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ :

У задоволенні клопотання ПАТ «Лізинг інформаційних технологій» про продовження строку для усунення недоліків відповідно до ухвали суду від 18 квітня 2017 року відмовити.

Позовну заяву ПАТ «Лізинг інформаційних технологій» до ОСОБА_1 про стягнення грошових коштів вважати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню до суду після усунення недоліків.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Ленінський районний суд м. Харкова шляхом подачі в 5-денний строк з дня отримання копії ухвали апеляційної скарги.

Суддя - Л.Л. Шрамко