Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.04.2017 Справа №607/10151/16-ц

Тернопільський міськрайонний суд Тернопільської області в складі:

головуючого судді В.М. Братасюка

з участю секретаря О.І. Чичкевич

представника позивачки ОСОБА_1, представників відповідача ОСОБА_2, ОСОБА_3, відповідача ОСОБА_4

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Тернополі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення заподіяних збитків , -

В С Т А Н О В И В

Позивач ПАТ ОСОБА_5 (А ОСОБА_5) звернулося до суду з позовом до ОСОБА_4 про стягнення матеріальних збитків в сумі 17 380 гривень, заподіяних ушкодженням 07.04.2016 року банкомата САТЕ2169.

В обґрунтування позову посилається на ту обставину, що винними діями відповідача, а саме удару рукою по клавіатурі банкомата 07.04.2016 року близько 6 години ранку в м. Тернополі по вул. Л. Українки, 10, даний банкомат було виведено з ладу, чим позивачу заподіяно шкоду на суму 17 380 гривень.

В судовому засіданні представник позивача позов підтримав повністю, та просить задовольнити з зазначених у вимозі підстав та з урахуванням наданих банком доказів.

Відповідач та його представники проти задоволення позову заперечили за недоведеністю належними та допустимими доказами обставин, якими позивач обгрунтовує вимоги.

Обставини справи.

Отже із змісту висновку інспектора Тернопільського ВП ГУ НП в Тернопільській області ОСОБА_6 вбачається, що за результатами перевірки повідомлення керівника відділення А Банку з приводу ушкодження банкомату, в саме клавіатури, з наступним виведенням з робочого стану даного банкомату, чим спричинено матеріальну шкоду в сумі 17 380 гривень, встановлено згідно наданої виписки з журналу операцій банкомату САТЕ 2169 за 07.04.2016 року розташованого за адресою м. Тернопіль вул. Л.Українки, 10 о 6 годині 03 хвилини в банкомат вставлено пластикову карту №642307, належну ОСОБА_4, також з наданих фотоматеріалів , особа, яку зафіксувала камера відеоспосереження банкомату, ідентифікується з ОСОБА_4

Цим же висновком зазначено, що в результаті перегляду наданих СБ відеоматеріалів, з відеокамери зовнішнього спостереження, котра розміщена на стіні відділення «А Банку» по вул. Л. Українки, 10 в м. Тернополі, видно, як о 6.21 годині ОСОБА_4 наносить правою рукою удар по панелі банкомату, що могло стати причиною пошкодження клавіатури та виведення з робочого стану банкомату. До приїзду працівників поліції банкомат знаходився в неробочому стані.

З перекладу на українську мову, повідомлення ТОВ «Центральна процесингова компанія» без зазначення дати, вбачається, що вартість ремонтно відновлювальних робіт банокомату САТЕ 2169 моделі Wincor Nixdorf ProCash 2050хеUSB заводський номер НОМЕР_1, встановленого в м. Тернополі за адресою вул. Л.Українки, 10, який вийшов з ладу 07.04.2016 року внаслідок вандалізму, становить 17 380 гривень, а саме: EPP VS USB (аналог Е6020 з комплектом проводів) 16380 гривень, та вартість робіт 1000 гривень.

В судовому засіданні відповідач суду пояснив, що дійсно він є тримачем банківської картки АКЦЕНТ БАНКУ за № 642307, і 07.04.2016 року повертаючись з роботи додому намагався зняти готівкові кошти в банкоматі за адресою вул. Л.Українки, 10 в м. Тернополі. У звязку з неможливістю протягом тривалого проміжку часу вчинити операцію з зняття готівки оскільки банкоматом було заблоковано його картку (близько тридцяти хвилин з 06.00 до 06.30 години) ОСОБА_4 спересердя махнувши рукою так і не отримавши грошей та картки пішов додому; чи здійснював він удар по клавіатурі банкомату відповідач не памятає. Того ж дня з ранку у відділенні АКЦЕНТ БАНКУ за його заявою йому було видано нову картку, однак уже близько обіду йому передзвонили з відділення та вимагали кошти в сумі 17 380 гривень за ушкодження банкомату.

Законодавство, котре підлягає до застосування.

Відповідно до п.6 ч.1 ст.3 ЦК України цивільне судочинство здійснюється на засадах справедливості, добросовісності та розумності.

Згідно ч.1 ст.15 ЦПК України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його оспорювання, порушення або невизнання, у спосіб, визначений ст.16 ЦК України.

Особа, якій завдано збитків в результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. (ч.1 ст.22 ЦК України).

Загальні підстави відшкодування шкоди в рамках позадоговірних (деліктних) зобов'язань, встановлено ст.1166 ЦК України. Вищезазначена стаття містить правило про загальний делікт, відповідно до якого будь яка шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам або майну фізичної або юридичної особи, повинна бути відшкодована особою, яка її завдала, у повному обсязі.

Згідно ч.2 ст.1166 ЦК України, особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає з вини заподіювача шкоди. Тобто відсутність у діях особи умислу або необережності звільняє її від відповідальності, крім випадків, коли за нормами Цивільного Кодексу відповідальність настає незалежно від вини (напр. заподіяння шкоди джерелом підвищеної небезпеки).

Пленум Верховного Суду України в п.2 Постанови №6 від 27.03.1992 року (із змінами) "Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди" зазначає, що розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає до відшкодування в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина особи, а коли це було наслідком джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.

Відтак причинний зв'язок між протиправною поведінкою особи та завданою шкодою є обов'язковою умовою відповідальності, яка передбачає, що шкода стала об'єктивним наслідком поведінки заподіювача шкоди. Деліктна відповідальність за загальним правилом настає з вини заподіювача шкоди. Тобто відсутність у діях особи умислу або необережності звільняє її від відповідальності, крім випадків, коли за нормами Цивільного Кодексу відповідальність настає незалежно від вини (напр. заподіяння шкоди джерелом підвищеної небезпеки).

Висновки суду по суті заявлених вимог.

Принцип змагальності відноситься до числа основоположних принципів цивільного процесуального права, дотримання якого створює необхідні передумови для правильного розгляду і вирішення цивільних справ. Принцип змагальності закріплює активність сторін та інших беруть участь у справі осіб у доказової діяльності.

Як зазначено вище, з метою доказування обставин, позивачем надано суду наступні речові докази: Висновок інспектора Тернопільського ВП ГУ НП в Тернопільській області ОСОБА_6, затверджений начальником Тернопільського ВП 15.04.2016 року, та перекладене на українську мову повідомлення ТОВ «Центральна процесингова компанія» без зазначення дати, про вартість ремонтно відновлювальних робіт банокомату САТЕ 2169.

Уже безпосередньо в судове засіданні представником банку було надано суду диск з записом з відеокамери зовнішнього спостереження, що розміщена на стіні відділення «А Банку» в м. Тернополі по вул. Л.Українки, 10, події, що мала місце близько 6.00 години.

Для української правової системи такий термін, як стандарт доказування є новим, а тому ще малодослідженим. Він є характерним для тих країн де найбільш виражена змагальна модель процесу. В американському та англійському праві під терміном стандарт доказування розуміють критерій, відповідно до якого суддя виносить рішення по справі. Стандарт доказування не ставить мету встановити істину, а лише є показником того, чи змогли сторони успішно виконати покладений на них тягар доказування.

Оскільки у вітчизняному процесуальному законі відсутнє визначення розумного сумніву чи доведеності вини поза розумним сумнівом, то для належного розуміння сутності поняття поза розумним сумнівом в Україні насамперед керуватися практикою Європейського суду з прав людини (ЄСПЛ), в якій Суд ілюструє європейський стандарт розуміння аналізованого принципу.

Правова позиція ЄСПЛ щодо цього, відображена, зокрема, у п. 43 Рішення від 14 лютого 2008 р. у справі Кобець проти України. Суд зазначив, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм поза розумним сумнівом. Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і взаємоузгоджених.

Системний аналіз наданих стороною позивача доказів не дозволяє суду «поза розумним сумнівом» зробити висновок про підставність вимог банку до відповідача з наступних причин.

У вищезазначеному висновку, затвердженому начальником Тернопільського ВП 15.04.2016 року, інспектором Тернопільського ВП ГУ НП в Тернопільській області було висловлене лише припущення (застосоване слово «можливо») про те, що причиною виходу з ладу банкомату САТЕ 2169 та заподіяння позивачу матеріальних збитків були винні дії відповідача, котрий здійснив удар по клавіатурі банкомату.

З оглянутого в судовому засіданні 16.03.2017 року диску з відеозаписом події, що мала місце в м. Тернополі по вул. Л.Українки 10 07.04.2016 року , вбачається, що особа подібна до відповідача, намагалася скористатися послугами банкомату у звязку з чим проводила певні маніпуляції, і її дії близько 6 години 20 хвилин за ознаками нагадують чи то удар, чи хлопок долонею по поверхні банкомату, чи помах руки, однак відеозйомку було проведено боковою камерою на значній відстані в темну пору доби, і в яку саме частину банкомату (чи то клавіатурі, чи по іншій частині банкомату) і чи взагалі по банкомату наносився удар чи хлопок, чи узагалі це був помах руки, достеменно з відео зйомки суду встановити не вдається.

Разом з тим жодного документу, як то, протоколу та акту огляду банкомату про виявлені пошкодження, чи якогось іншого документа датованого 07.04.2016 року, якщо ушкодження візуально можна виявити, чи іншого документа про виявлення прихованих ушкоджень, Банком суду не надано, як і не надано будь якого документа яким чином проводився розрахунок та встановлення заподіяних банку збитків.

Суд зазначає, що стороною позивача не надано жодних доказів, що в період з 06 години ранку 07.04.2016 року і до обідньої пори доби того ж дня (13.30) коли було здійснене повідомлення інспектора поліції працівником технічної служби ПАТ КБ ПРИВАТБАНК (тобто до моменту виявлення, зі слів представника позивача, ушкоджень), банкомат САТЕ 2169 не працював і в цей проміжок часу до банкомату не було доступу сторонніх осіб.

Окремо судом критично оцінюється, з метою доказування заподіяння матеріальних збитків саме позивачу АКЦЕНТ БАНКу в сумі 17 380 гривень, зміст наданої банком в українському перекладі довідки ТОВ «Центральна процесингова компанія» без зазначення дати критичність судової оцінки полягає в тому, що для суду є незрозумілим: статус даного ТОВ (чи то це є компанія з обслуговування та ремонту обладнання належного позивачу, тощо), з яких вихідних даних процесингова компанія дійшла переконання, що ушкодження банкомату є наслідком вандалізму, і чому довідку видано не ПАТ «АКЦЕНТ БАНК», як начебто потерпілій особі, а ПАТ «КБ ПРИВАТБАНК». З приводу даної обставини представником позивача суду жодних пояснень не було надано.

Суду взагалі є незрозумілим яка саме особа є власником майна чи користувачем із зазначенням правової підстави (договір оренди, найму, безоплатної передачі, тощо), тобто потерпілою в даній ситуації, оскільки із змісту наданих стороною позивача письмових доказів судом не встановлено власника або повноважного користувача банкомату - змістом висновку інспектора поліції зафіксоване звернення 07.04.2016 року о 13 годині 30 хвилин працівника технічної служби не АКЦЕНТ БАНКУ , а ПАТ КБ ПРИВАТБАНК, і як вищезазначено довідку процесинговою компанією про вартість ремонтно - відновлювальних робіт видано також не ПАТ «АКЦЕНТ БАНК», а ПАТ «КБ ПРИВАТБАНК».

Оскільки висновки суду про суду про те, що причиною виходу з ладу банкомату САТЕ 2169 та заподіяння позивачу матеріальних збитків були винні дії відповідача, не можуть ґрунтуватися на ймовірних припущеннях, на розяснення суду про право проведення судової експертизи, з метою доказування «поза розумним сумнівом» чи міг банкомат був виведений з ладу внаслідок дій відповідача та розміру заподіяних збитків, представник позивача відповів відмовою.

За таких обставин в задоволенні позовних вимог Публічного акціонерного товариства ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення заподіяних ушкодженням майна збитків в сумі 17 380 гривень слід відмовити за недоведеністю належними та допустимими доказами.

Керучись статтями 3, 11, 57, 60, 210, 213 - 222 ЦПК України, статтями 15, 16, 22, 1166, 1192 ЦК України, суд,-

В И Р І Ш И В:

В задоволенні позову Публічного акціонерного товариства ОСОБА_5 до ОСОБА_4 про стягнення заподіяних ушкодженням майна збитків в сумі 17 380 гривень відмовити.

Рішення набирає законної сили через десять днів з дня його проголошення, якщо не була подана апеляційна скарга. У разі подання апеляційної скарги, рішення набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Тернопільської області шляхом подачі через суд першої інстанції у 10-денний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий суддяОСОБА_7