РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 564/2378/16-ц

07 лютого 2017 року

м.Костопіль

Костопільський районний суд Рівненської області у складі:

головуючий суддя Левчук В.В.

секретар судового засідання Здибель І.О.

за участю:

прокурора Кріпак С.А.

представника позивача ОСОБА_1

відповідача ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №564/2378/16-ц за позовом військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави Міністерства оборони України в особі Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" в особі Костопільського лісгоспу до ОСОБА_2 про стягнення 15 366,01 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу

ВСТАНОВИВ:

Військовий прокурор Рівненського гарнізону майор юстиції ОСОБА_3 в інтересах держави Міністерства оборони України в особі Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" в особі Костопільського лісгоспу звернувся до Костопільського районного суду Рівненської області з цивільним позовом до ОСОБА_2 про стягнення 15 366,01 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу.

Позовні вимоги прокурора обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 за допомогою бензопили, без наявності спеціального дозволу (лісорубного квитка) на використання лісових ресурсів (вирубки лісу), в порушення вимог ст.ст. 69,70 Лісового кодексу України, займався самовільною рубкою деревини.

В судовому засіданні прокурор позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві. Також пояснив суду, що постанова про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності не оскаржена. Відповідач штраф не сплатив та спричинену шкоду не відшкодував.

Представник Костопільського лісгоспу в судовому засіданні позовні вимоги підтримав.

Відповідач в судовому засіданні позов не визнав. Пояснив суду, що він з братом та сусідом заготовляв дрова і з цією метою зрізали лише одне дерево сухостійне породи сосна.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні показав, що 16.12.2016 близько 15:00 год., під час об'їзду лісогосподарства, почули як працюють пилки. Підійшовши ближче побачили відповідача, його брата ОСОБА_5 та сусіда ОСОБА_6 з пилками. Коли попросили заглушити пилки, ОСОБА_2 разом з присутніми разом з ним особами вимкнули пилки та втекли. Свідок звернув увагу суду, що відповідача він впізнав, оскільки вже неодноразово зустрічав раніше.

Свідок ОСОБА_7 в судовому засіданні показав, що не бачив як відповідач різав дерева, однак бачив як ОСОБА_2 разом з присутніми разом з ним особами втікали з місця вчинення правопорушення.

Заслухавши пояснення прокурора, представника позивача, відповідача, показання свідків, дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Згідно рапорту інженера з охорони лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_1, 16.12.2016 о 15:00 год. при самовільній рубці у кварталі 15 виділі 9 були затримані громадяни, зокрема і ОСОБА_2 /а.с.39/.

16.12.2016 інженером з охорони лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_1 складено акт огляду місця вчинення правопорушення лісового законодавства, згідно якого, 16.12.2016 року о 15:20 год. у кварталі 15 виділі 9 Козлинського лісництва Костопільського лісгоспу виявлено рубку п'яти дерев породи сосна (чотири дерева сухостійні та одне сироростуче) /а.с.41/.

17.12.2016 інженером з охорони лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_1 відносно гр. ОСОБА_2 складено протокол №53 про адміністративне правопорушення, з якого вбачається, що ОСОБА_2 16.12.2016 о 15:00 год. у кварталі 15 виділі 9 Костопільського лісгоспу самовільно зрізав 5 /п'ять/ дерев породи сосна (чотири дерева сухостійні та одне сироростуче), чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.65 КУпАП. У результаті цього порушення заподіяно шкоду лісовому господарству на суму 15 366,01 грн., що розрахована за постановою Кабінету Міністрів України №665 від 23.07.2008 року /а.с.40/.

19.12.2016 року інженером з охорони лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_1 винесено постанову №53 про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, у вигляді адміністративного штрафу у сумі 85 грн. (незаконна порубка, пошкодження та знищення лісових культур і молодняка) /а.с. 42/.

Згідно акту секвестру від 16.12.2016 року проведено облік секвестрованої лісопродукції та в результаті замірів встановлено наступне: лісопродукція дров'яна порода сосна - 3,59 м3, ділова деревина порода сосна - 0,24 м3, разом - 3,83 м3 /а.с.45/.

17.12.2016 року інженером з охорони лісу Костопільського лісгоспу ОСОБА_1 здійснено розрахунок розміру заподіяної шкоди лісовому господарству самовільною рубкою лісу в Костопільському лісгоспі ДП "Львівський військовий лісокомбінат" чотирьох сухостійних дерев та одного сироростучого дерева породи сосна у кварталі 15 виділі 9 Козлинського лісництва №53, згідно якого сума нанесеної шкоди становить 15366,01 грн. При розрахунку нанесеної шкоди використано Постанову Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісовому господарству" з урахуванням індексу інфляції споживчих цін за 2015 рік /а.с.47/.

Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд враховує наступне.

Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадян або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст.ст. 6, 51 Лісового кодексу України усі ліси України є власністю держави, а спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється за спеціальним дозволом лісорубним квитком (ордером) або лісовим квитком.

Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. № 17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля" незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність згідно зі ст.246 Кримінального кодексу України. Незаконною вважається й порубка, яка здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено

Згідно ст.100 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни, зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства у розмірі і порядку, визначеному законодавством України.

Відповідно до ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим законом та іншими законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.

Стаття 107 ЛК України зобов'язує підприємства, установи, організації і громадян відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.

Статтею 1166 Цивільного Кодексу України передбачено, що майнова шкода, заподіяна діями фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Необхідною умовою для настання деліктної відповідальності є наявність складу правопорушення: а саме протиправної поведінки, шкідливого результату, причинного зв'язку та вини особи, яка заподіяла шкоду.

Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено формування місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.

Відповідно до ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовищ", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Відповідно до ст.7 Лісового Кодексу України, ліси, які знаходяться на території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.

Враховуючи вищенаведене, дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків навколишньому природному середовищу діями ОСОБА_2 повністю доведений. Зокрема, судом встановлено наявність шкоди, протиправність дій відповідача та причинний зв'язок між протиправними діями відповідача та спричиненою шкодою.

При цьому, суд враховує, що вина відповідача ОСОБА_2 повністю підтверджується постановою про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, яка на час розгляду є чинною, ніким не оскаржувалася.

Добровільно завдана шкода відповідачем не відшкодована, докази відшкодування суду не надано. Враховуючи, що ОСОБА_2 було заподіяно навколишньому природному середовищу шкоду, яка виразилася в незаконній рубці чотирьох дерев сухостійних та одного сироростучого дерева породи сосна, суд вважає, що заподіяна шкода підлягає відшкодуванню.

Водночас, відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України, суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину.

Так, відповідно до довідок-характеристик №2017 виданої 19.12.2016 року та №206 виданої 06.02.2017 року виконкомом Малолюбашанської сільської ради Костопільського району Рівненської області, ОСОБА_2 не одружений, на даний час ніде не працює, алкогольними напоями не зловживає, має інвалідність ІІ групи з дитинства, сирота, здійснює догляд за бабусею ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_1, трудолюбивий, енергійний, допомагає бабусі по господарству, користується авторитетом серед товаришів та жителів села, приймає активну участь в громадському житті села.

Беручи до уваги особу порушника та зважаючи на матеріальне становище відповідача, який не має заробітку, є інвалідом ІІ групи з дитинства, суд відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України зменшує розмір відшкодування шкоди до 5000 грн., яку стягує з відповідача на користь позивача.

Також, при визначенні розміру шкоди, яка підлягає стягненню, судом враховано, що відповідач не встиг розпорядитись, отриманою в наслідок незаконної порубки, деревиною, вона була оприбуткована та направлена на склад з метою подальшої реалізації.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 50,69, 100, 107 ЛК України, ст.ст. 1166, 1190 ЦК України, ст.ст. 10, 79, 88, 131, 213- 215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов військового прокурора Рівненського гарнізону в інтересах держави Міністерства оборони України в особі Державного підприємства "Львівський військовий лісокомбінат" в особі Костопільського лісгоспу до ОСОБА_2 про стягнення 15 366,01 грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу задоволити частково.

Стягнути із ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_2 (Костопільський район, с.Борщівка, вул.Шевченка,81) на користь Костопільського лісгоспу державного підприємства "Львівський військовий комбінат" (35000, м. Костопіль, вул. Рівненська,70, р/р 8821 в ПАТ КБ "Приватбанк", МФО 333391 ), 5000 /п'ять тисяч/ грн. шкоди, заподіяної навколишньому природному середовищу незаконною порубкою лісу.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Рівненської області через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяОСОБА_9