Справа № 645/9898/15-ц
Провадження № 2/645/108/17
У Х В А Л А

Іменем України

26 квітня 2017 р. м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Федорової О.В.

при секретарі судового засідання Петленко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом:

ОСОБА_1

до ОСОБА_2

про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири, -

встановив:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до Фрунзенського районного суду м. Харкова з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування майнової шкоди у розмірі 50000,00 грн. та моральної шкоди у розмірі 50000,00 грн., завданої залиттям квартири АДРЕСА_1.

В судові засідання, призначені на 30.03.2017 року та 26.04.2017 року, позивач не з'явилась, про дату, час та місце судового засідання повідомлена належним чином у встановленому законом порядку, шляхом направлення на її адресу судових повісток, а також телефонограм на мобільний телефон, зазначений позивачем у позовній заяві. Причини неявки суду не повідомила, доказів поважності неявки у судові засідання або заяви про розгляд справи за її відсутності не надала.

При повідомленні або виклику до суду телефонограмою, факсом чи за допомогою інших засобів зв'язку необхідною умовою є забезпечення фіксації такого повідомлення або виклику. Матеріали справи містять телефонограми, що підтверджують повідомлення позивача за номером мобільного телефону НОМЕР_1 про дату, час та місце розгляду справи, від 14.03.2017 року та від 04.04.2017 року, які отримані особисто ОСОБА_1, які за змістом відповідають вимогам ст. 75 ЦПК України. Крім того, телефонограми містять дані про особу, яка надіслала телефонограму, і детальні дані про особу, яка її прийняла та за яким телефоном. (а.с. 122, 133).

Відповідно до ст. 169, ч. 2 ст. 157 ЦПК України суд відкладає розгляд справи в межах строків, встановлених ст. 157 цього Кодексу. У виняткових випадках за клопотанням сторони, з урахуванням особливостей розгляду справи, суд своєю ухвалою може продовжити розгляд справи, але не більш як на п'ятнадцять днів.

Позовна заява ОСОБА_1 надійшла до суду 11 грудня 2015 року. Провадження у справі, після усунення позивачем недоліків, визначених в ухвалі про залишення позову без руху від 11 грудня 2015 року, відкрите 12 лютого 2016 року.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явилися в судове засідання без поважних причин.

Представник відповідача ОСОБА_3 та відповідач в судовому засіданні просили вирішити питання про залишення позову без розгляду у звязку з систематичним незявленням у судові засідання позивача, посилаючись на те, що неявка позивача у судові засідання є зловживанням процесуальними правами з її боку. Крім того, наголосили, що в кожне судове засідання з'являється син позивача в якості вільного слухача. Разом з тим, позивач не скористалась своїм правом на оформлення довіреності на свого сина, або на іншу особу на право представлення її інтересів в суді.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Таке положення закону пов'язане із дотриманням судом розумних строків розгляду справи, що є вимогою статті 157 ЦПК України та статті 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод 1950 року.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (частина третя статті 89 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з тим самим позовом (частина друга статті 207 ЦПК України).

Крім того, слід зазначити, що Практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких не допустити судовий процес у безладний рух.

З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 року та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 року. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв'язку з наведеним, суд, приймаючи до уваги, що належним чином повідомлена позивач двічі поспіль не зявилась до судового засідання, від неї не надходило заяв про розгляд справи за її відсутності, вважає необхідним залишити позов без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України

Керуючись статтями 77, 157, 207, 210 ЦПК України,-

у х в а л и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування майнової та моральної шкоди, завданої залиттям квартири - залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу його право на повторне звернення до суду після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в судову палату по цивільних справах апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня її проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Федорова О.В.