__________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/9222/17
УХВАЛА

04.10.2017 року

Суддя Київського районного суду м. Одеси Калініченко Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль», треті особи: Київський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, Малиновський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, про звільнення майна з-під арешту,

В С Т А Н О В И В:

03.10.2017 року до Київського районного суду міста ОСОБА_3 надійшла позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль», треті особи: Київський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, Малиновський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, про звільнення майна з-під арешту, в якій позивач просить суд:

1. зняти арешт з рухомого майна ОСОБА_1 (ідентифікаційний номер НОМЕР_1) накладені:

- постановою першого Малиновського ВДВС ОМУЮ про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні №43826069 від 27.06.2014 року;

- постановою Київського ВДВС м. Одеса ГТУЮ в Одеській області про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження у виконавчому провадженні № 48842717 від 13.06.2016 року;

2. виключити з Державного реєстру обтяжень рухомого майна записи про обтяження (арешти рухомого майна):

- запис № 1, зареєстрований 08.07.2014 року 12:10:00 за№ 14438952 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 43826069, 27.06.2014, перший Малиновський ВДВС ОМУЮ;

- запис № 2, зареєстрований 23.07.2016 року 13:14:46 за № 15909561 на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП 48842717, 13.06.2016, Київський ВДВС ОМУЮ;

3. виключити з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно запис про заборону відчуження всього нерухомого майна: реєстраційний номер обтяження 18480103; зареєстрований 04.01.2017 року 16:00:23; підстава обтяження: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження, ВП №48842717, 13.06.2016 року; об'єкт обтяження: на все нерухоме майно; обтяжувач: Київський ВДВС м. Одеса ГТУЮ в Одеській області.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Відповідно до ч.1 ст. 122 ЦПК України суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Документом про сплату судового збору є квитанція установи банку або відділення звязку, які прийняли платіж або платіжне доручення, підписане уповноваженою посадовою особою банку і скріплене печаткою установи банку з відміткою про дату виконання платіжного доручення. Оригінал такої квитанції додається до всіх позовних заяв, апеляційних та касаційних скарг, інших судових документів, що направляються до судової інстанції.

Відповідно до п.п. 2 п.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI від 8.07.2011 р., за подання фізичною особою або фізичною особою-підприємцем позовної заяви немайнового характеру стягується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який складає 1600 грн. (1600,00х0,4=640,00).

Згідно з ч.3 ст.6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно з п. 13 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за № 10, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

З позову вбачається, що позивачем заявлено пять вимог немайнового характеру, а саме: дві вимоги стосовно звільнення з-під арешту рухомого майна, оскільки кожен арешт, заявлений до скасування, накладений в окремому виконавчому провадженні, а тому є самостійними вимогами немайнового характеру; дві вимоги стосовно виключення записів про обтяження рухомого майна, оскільки кожен запис внесений на підставі окремої постанови, а тому є самостійними вимогами немайнового характеру; одну вимогу стосовно виключення записів про обтяження нерухомого майна.

У звязку з чим, за наданим до суду позивачем позовом, що містить пять вимог немайнового характеру підлягає сплаті судовий збір в сумі 3200 гривень 00 копійок.

Позивачем до позову не надано документу на підтвердження сплати судового збору за подання до суду позовної заяви, що містить пять вимог немайнового характеру.

Однак, позивачем у позові заявлено вимогу про відстрочення сплати судового збору за подання цього позову, у звязку з тяжким матеріальним становищем.

Зазначаємо, що порядок звернення до суду за судовим захистом регулюється нормами ЦПК України. Заявник має отримуватись цих норм процесуального закону.

Перелік підстав для звільнення від сплати судового збору та пільг щодо його сплати визначено статтями 3, 5 Закону України «Про судовий збір» (далі - Закон).

Відповідно до частини 3 статті 2 ЦПК України провадження у цивільних правах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.

Оскільки спеціальним законом, який визначає підстави для звільнення від сплати судового збору та пільги щодо його сплати є Закон України «Про судовий збір», то саме цей Закон підлягає застосуванню.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до частин першої, третьої статті 82 ЦПК України суд, враховуючи майновий стан сторони, може ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Таким чином, фактичною підставою для відстрочення/розстрочення належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи є майновий стан сторони, що ускладнює сплату судового збору в зазначеному законодавством розмірі.

Як розяснив Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних та кримінальних справ в п 29 Постанови Пленуму «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» №10 від 17.10.2014 року відповідно до ст. 8 Закону України «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Сторона повинна навести обставини, що підтверджують її незадовільне (скрутне) матеріальне становище та подати суду відповідні докази щодо неможливості сплати судового збору. Такими доказами можуть бути належні документи про рівень доходу позивача з державної податкової інспекції та з місць роботи; довідка з пенсійного фонду, тощо.

Позивачем зазначено про перебування в тяжкому матеріальному становищі, однак не зроблено жодного посилання в мотивування вказаної обставини, а також не надано жодного документа на підтвердження скрутного матеріального становища, що робить неможливим сплату судового збору за подання до суду позову.

На підставі встановленого, у звязку з відсутністю належних доказів на підтвердження незадовільного (скрутного) матеріального становища позивача, суддя дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення вимоги про відстрочення позивачеві суми сплати судового збору.

Враховуючи вищевикладене, за вказаним позовом, позивачеві підлягає сплаті судовий збір за заявлені пять вимог немайнового характеру в сумі 3200 гривень 00 копійок.

Враховуючи вищевикладене, позивачеві необхідно усунути недоліки поданої заяви, а саме :

- надати до суду доказ на підтвердження сплати судового збору (оригінал квитанції) за подання до Київського районного суду міста ОСОБА_3 позовної заяви, що містить пять вимог майнового характеру, а саме сплаті підлягає судовий збір в сумі 3200 гривень 00 копійок (640,00*5 =3200,00);

- судовий збір повинен бути сплачений за реквізитами Київського районного суду міста ОСОБА_3, а саме: отримувач коштів: УК у м. Одесі (Київський р-н); код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38016923; банк отримувача: УК у м. Одесі, код банку отримувача: (МФО) 828011, рахунок отримувача: 0005, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ____ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Київський районний суд м. Одеси (назва суду, де розглядається справа).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. 119 і 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Оскільки встановлено не відповідність позовної заяви вимогам ст. 119 ЦПК України, суддя вважає, що позовна заява ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль», треті особи: Київський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, Малиновський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, про звільнення майна з-під арешту, підлягає залишенню без руху та слід надати позивачеві строк для усунення вказаних недоліків поданої заяви, терміном в пять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Керуючись 82, 119, ч. 1 ст.121 ЦПК України, Законом України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В:

У задоволенні заяви ОСОБА_1 про відстрочення сплати судового збору відмовити.

Позовну заяву ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ОСОБА_2 Аваль», треті особи: Київський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, Малиновський відділ державної виконавчої служби міста ОСОБА_3 територіального управління юстиції в Одеській області, про звільнення майна з-під арешту залишити без руху.

Надати позивачеві строк для усунення недоліків поданої заяви - пять днів з дня отримання копії ухвали, та розяснити, що в іншому випадку позовна заява буде вважатися неподаною і повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Калініченко Л. В.