Провадження № 2-п/201/30/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 квітня 2017 року Жовтневий районний суд

міста Дніпропетровська

у складі: головуючого судді Ходаківського М.П.,

за участі секретаря судового судового засідання ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Дніпрі заяву представника ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про перегляд заочного рішення від 14 лютого 2017 року у цивільній справі № 201/17495/16-ц (пр. № 2/201/30/2017) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс», ОСОБА_4, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_5, Публічного акціонерного товариства «Сведбанк» про припинення іпотеки та скасування заборони відчуження нерухомого майна, -

В С Т А Н О В И В:

Жовтневим районним судом м. Дніпропетровська 14 лютого 2017 року було ухвалене вищезазначене заочне рішення, яким позов задоволено частково.

До суду 14 березня 2017 року надійшла заява представника ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про його перегляд з посиланням на поважність причини неявки у судове засідання, а також з посиланням на те, що при ухваленні рішення судом не були враховані інші обставини, які мають істотне значення для вирішення справи.

Представник заявника ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу, згідно з яким 19 квітня 2017 року врученоОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» судову повістку про розгляд указаної заяви про перегляд судового рішення та копії ухвали про прийняття до розгляду заяви про перегляд заочного рішення. Проте про причини неявки суду не повідомлено і товариством не забезпечено участі свого представника у судовому засіданні.

При цьому ст. 230 ЦПК України визначено, що прийнявши належно оформлену заяву про перегляд заочного рішення, суд невідкладно надсилає її копію та копії доданих до неї матеріалів іншим особам, які беруть участь у справі. Одночасно суд повідомляє особам, які беруть участь у справі, про час і місце розгляду заяви. Заява про перегляд заочного рішення повинна бути розглянута протягом п'ятнадцяти днів з дня її надходження.

Статтею 231 ЦПК України передбачено, що заява про перегляд заочного рішення розглядається в судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце засідання, не перешкоджає розгляду заяви.

Відповідно до постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17 жовтня 2014 року № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних і справ про адміністративні правопорушення» строки, встановлені Цивільним процесуальним кодексом України, є обов'язковими для судів та учасників судових процесів, оскільки визначають тривалість кожної стадії процесу або час, протягом якого має бути вчинено процесуальну дію (наприклад, строк оскарження судового рішення, строк подачі зауважень щодо журналу судового засідання). Зазначене є завданням цивільного судочинства та кримінального провадження (стаття 1 ЦПК, стаття 2 КПК). Розумним, зокрема, вважається строк, що є об'єктивно необхідним для виконання процесуальних дій, прийняття процесуальних рішень та розгляду і вирішення справи з метою забезпечення своєчасного (без невиправданих зволікань) судового захисту.

З урахуванням практики Європейського суду з прав людини критеріями розумних строків у цивільних справах є: правова та фактична складність справи; поведінка заявника, а також інших осіб, які беруть участь у справі, інших учасників процесу; поведінка органів державної влади (насамперед суду); характер процесу та його значення для заявника (справи "Федіна проти України" від 02 вересня 2010 року, "Смірнова проти України" від 08 листопада 2005 року, "Матіка проти Румунії" від 02 листопада 2006 року, "Літоселітіс проти Греції" від 05 лютого 2004 року та інші).

Ураховуючи, що заявник належним чином повідомлявся про призначене у справі судове засідання, причини своєї неявки взагалі ніяким чином не обґрунтував, хоча судову повістку отримав завчасно, судом визнано за можливе розглянути справу за його відсутності.

Розглянувши заяву, суд вважає її такою, що не підлягає задоволенню, виходячи з наступного.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню за одночасної наявності двох обставин поважності причини, з якої відповідач не зявився до суду і не повідомив про причини неявки, а також посилання відповідача на докази, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Згідно із ч. 2 ст. 228 ЦПК України заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У даному випадку немає підстав вважати, що судом були порушені вимоги ст. 169 ЦПК України, оскільки у справі були вжиті належні заходи щодо повідомлення відповідача про день та час розгляду справи. Доводи, якими відповідач обгрунтовував причини свої неявки у судові засідання судом відхилено при розгляді справи і ці обставини були відомі при вирішенні спору. Також приймається до уваги те, що наведені відповідачем на цей час обставини не спростовують висновків суду та можуть бути підставою для апеляційного оскарження оспорюваного рішення, але відповідно до процесуального закону не зумовлюють необхідності його скасування. З урахуванням викладеного суд вважає за необхідне заяву залишити без задоволення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 231 233 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Заяву представника ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс» про перегляд заочного рішення від 14 лютого 2017 року у цивільній справі № 201/17495/16-ц (пр. № 2/201/30/2017) за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 з обмеженою відповідальністю «Факторингова компанія «Вектор Плюс», ОСОБА_4, за участі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору: ОСОБА_5, Публічного акціонерного товариства «Сведбанк» про припинення іпотеки та скасування заборони відчуження нерухомого майна залишити без задоволення.

Ухвала апеляційному оскарженню окремо від рішення у справі не підлягає.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому Цивільним процесуальним кодексом України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя М.П.Ходаківський