Придніпровський районний суд м.Черкаси
Справа № 711/1521/17
Провадження № 2/711/965/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(з а о ч н е)

28 грудня 2017 року м. Черкаси

Придніпровський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого - судді Позарецької С.М.

при секретарі Семиволос І.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Черкаси цивільну справу за позовом Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради до ОСОБА_2 про стягнення надміру виплаченої соціальної допомоги, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач Департамент соціальної політики Черкаської міської ради звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 про стягнення надмірно виплаченої державної соціальної допомоги в сумі 15426 грн. 66 коп., посилаючись на те, що згідно заяви ОСОБА_2, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1, управлінням соціального захисту населення Придніпровського району департаменту соціальної політики Черкаської міської ради призначено державну соціальну допомогу при народженні дитини з ІНФОРМАЦІЯ_1

Із лютого 2013 року відповідачу, згідно її заяви від 25.02.2013, призначено державну соціальну допомогу по догляду за дитиною до 3-х років (по доходах) з 01.02.2013 по 31.07.2013 та державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям з 01.02.2013 по 31.07.2013, з 01.03.2014 по 31.08.2014 та з 01.02.2015 по 31.03.2015.

В результаті проведеної перевірки відділом державних соціальних інспекторів управління в лютому 2015 року виявлено додаткові доходи у громадянки ОСОБА_2: у І кварталі 2013 року та ІІ кварталі 2014 року їй було нараховано та виплачено дохід з ознакою доходу «126» (додаткове благо) у вигляді анульованої заборгованості в ПАТ «Укрсоцбанк».

Між тим, під час подачі заяви для призначення державної соціальної допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (по доходах) та заяв про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям, ОСОБА_2 не було задекларовано вищевказані додаткові доходи, що призвело до надмірної виплати бюджетних коштів у вигляді: державної допомоги по догляду за дитиною до трьох років з врахуванням доходів в розмірі 3649 грн. 39 коп. та державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям в розмірі 13021 грн. 30 коп. Загальна сума боргу становила 16 670 грн. 63 коп.

Крім того, вказує, що на підставі частини 3 пункту 49 Порядку призначення і виплати державної допомоги сім'ям з дітьми, затвердженого постановою КМУ від 27.12.2001 № 1751 та згідно розпорядження начальника відділу соціальної допомоги управління, з 01.05.2015 по 30.11.2015 здійснювалось утримання переплати з діючої допомоги при народженні у розмірі 20% (177,71 грн.), про що відповідача повідомлено листом від 24.04.2015. За вказаний період утримано 1243 грн. 97 коп. Таким чином, залишок боргу станом на 01.04.2016 складає 15426 грн. 60 коп.

В позовній заяві також вказано, що ОСОБА_2 19.01.2016 повідомлена про залишок боргу, де термін погашення встановлено до 05.02.2016, але до цього часу вона належну до повернення на рахунок департаменту суму в розмірі 15426 грн. 60 коп., не повернула.

Враховуючи те, що щомісячна державна соціальна допомога здійснюється з метою забезпечення рівня прожиткового мінімуму громадян і кошти виділяються з державного бюджету, надмірна виплата цих коштів безпосередньо зачіпає інтереси держави та призводить до зменшення державного бюджету, а тому, позивач просить стягнути з ОСОБА_2 на користь держави, в особі департаменту, перераховану суму в розмірі 15426 грн. 66 грн., а саме: 2405 грн. 36 коп., як переплату по державній допомозі по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку на р/р 9620, та перераховану суму в розмірі 13021 грн.30 коп., як переплату по державній соціальній допомозі малозабезпеченим сім'ям на р/р НОМЕР_1.

В судове засідання представник позивача за довіреністю ОСОБА_3 не з'явилася, надавши заяву про розгляд справи без її участі. Обставини, що викладені в позові, підтримала повністю та просила позов задовольнити. Не заперечувала проти винесення заочного рішення по справі.

Відповідач ОСОБА_2 повторно в судове засідання не з'явилася, про причину неявки суду не повідомила, була належним чином повідомленою про дату час та місце розгляду справи рекомендованим листом, який повернувся до суду не отриманим, що є належним повідомленням сторони про день та час розгляду справи.

Суд, на підставі ст.ст. 280, 281 ЦПК України ухвалив про заочний розгляд справи на підставі наявних в справі доказів, оскільки позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи думку представника позивача, дослідивши письмові матеріали справи та докази в їх сукупності, на підставі повного, об'єктивного та всебічного дослідження, суд встановив наступні обставини та відповідні ним правовідносини:

порядок призначення і виплати державної допомоги сім'ям з дітьми, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 № 1751 (зі змінами та доповненнями), - визначає умови призначення і виплати таких видів державної допомоги сім'ям з дітьми, передбачених Законом України «Про державну допомогу сім'ям з дітьми».

Рішенням департаменту соціальної політики Черкаської міської ради про призначення допомоги сім'ям з дітьми, згідно заяви ОСОБА_2 від 25.02.2013 та відповідно до Порядку призначення і виплати державної допомоги сім'ям з дітьми, була призначена державна соціальна допомога по догляду за дитиною до 3-х років з 01.02.2013 по 31.07.2013 та державну соціальну допомогу малозабезпеченим сім'ям з 01.02.2013 по 31.07.2013, з 01.03.2014 по 31.08.2014 та з 01.02.2015 по 31.03.2015.

Між тим, в результаті проведеної перевірки відділом державних соціальних інспекторів управління в лютому 2015 року виявлено додаткові доходи у громадянки ОСОБА_2: у І кварталі 2013 року та ІІ кварталі 2014 року їй було нараховано та виплачено дохід з ознакою доходу «126» (додаткове благо) у вигляді анульованої заборгованості в ПАТ «Укрсоцбанк», що також підтверджується даними листа № 11.1-186/85-3197 від 06.12.2017. У листі зазначено, що в податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них податку (форма 1-ДФ) за 1й квартал 2013р. ПАТ «Укрсоцбанк» відображено нарахований та ви плачений дохід у вигляді нарахованих відсотків по кредитному договору від 07.01.2008р. і сума анульованої заборгованості становить 91156,81грн. Крім того, в податковому розрахунку сум доходу, нарахованого (Сплаченого) на користь платників податку, і сум утриманого з них податку (форма 1-ДФ) за 1й квартал 2014р. банком відображено нарахований та виплачений дохід у вигляді нарахованих відсотків та комісій відповідно до договору про внесення змін №1 до договору про відкриття банківського (карткового)поточного, депозитного рахунку та обслуговування платіжної картки від 06.04.2006р., що укладений між банком та клієнтом 26.02.2014р. і сума анульованої заборгованості становить 13001,40грн.

Так, відповідно до пп. 14.1.56 п. 14.1 ст. 14 Податкового кодексу України доходи - загальна сума доходу платника податку від усіх видів діяльності, отриманого (нарахованого) протягом звітного періоду в грошовій, матеріальній або нематеріальній формах як на території України, її континентальному шельфі у виключній (морській) економічній зоні, так і за їх межами.

Згідно до п. 164.1 ст. 164 Податкового кодексу України базою оподаткування податком на доходи фізичних осіб є загальний оподатковуваний дохід з урахуванням особливостей, визначених цим розділом. Загальний оподатковуваний дохід - будь-який дохід, який підлягає оподаткуванню, нарахований (виплачений, наданий) на користь платника податку протягом звітного податкового періоду.

За приписами п. 163.1 ст. 163 Податкового кодексу України об'єктом оподаткування резидента є загальний місячний (річний) оподатковуваний дохід; доходи з джерела їх походження в Україні, які остаточно оподатковуються під час їх нарахування (виплати, надання); іноземні доходи - доходи (прибуток), отримані з джерел за межами України.

Відповідно до п.п. «д» пп. 164.2.17 п. 164.2 ст. 164 Податкового кодексу України (у редакції чинній на момент виникнення правовідносин) до загального місячного (річного) оподатковуваного доходу платника податків включається дохід, отриманий платником податку як додаткове благо (крім випадків, передбачених статтею 165 цього Кодексу) у вигляді основної суми боргу (кредиту) платника податку, прощеного (анульованого) кредитором за його самостійним рішенням, не пов'язаним з процедурою банкрутства, до закінчення строку позовної давності, у разі якщо його сума перевищує 50 відсотків однієї мінімальної заробітної плати (у розрахунку на рік), встановленої на 1 січня звітного податкового року. Кредитор зобов'язаний повідомити платника податку - боржника шляхом направлення рекомендованого листа з повідомленням про вручення або шляхом укладення відповідного договору, або надання повідомлення боржнику під підпис особисто про прощення (анулювання) боргу та включити суму прощеного (анульованого) боргу до податкового розрахунку суми доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку, за підсумками звітного періоду, у якому такий борг було прощено. Боржник самостійно сплачує податок з таких доходів та відображає їх у річній податковій декларації. У разі неповідомлення кредитором боржника про прощення (анулювання) боргу у порядку, визначеному цим підпунктом, такий кредитор зобов'язаний виконати всі обов'язки податкового агента щодо доходів, визначених цим підпунктом.

Додаткові блага - кошти, матеріальні чи нематеріальні цінності, послуги, інші види доходу, що виплачуються (надаються) платнику податку податковим агентом, якщо такий дохід не є заробітною платою та не пов'язаний з виконанням обов'язків трудового найму або не є винагородою за цивільно-правовими договорами (угодами), укладеними з таким платником податку (пп. 14.1.47, пп. 14.1.56 п. 14.1 ст. 14 Податкового Кодексу України).

Якщо додаткові блага надаються у негрошовій формі, сума податку об'єкта оподаткування обчислюється за правилами, визначеними п. 164.5 ст. 164 Податкового кодексу України.

Платник податку - відповідач, у відповідності до пп. 49.18.4 п. 49.18 ст. 49 Податкового кодексу України, зобов'язаний до 1 травня року, що настає за звітним, подати річну податкову декларацію про майновий стан і доходи до органу державної податкової служби, в якому перебуває на обліку як платник податків (податковою адресою), відобразити в ній вказаний дохід та у відповідності до п. 179.7 ст. 179 Податкового кодексу України самостійно до 1 серпня року, що настає за звітним, сплатити суму податкового зобов'язання, зазначену в декларації.

Відповідно до підпункту 5.20 пункту 5 Методики обчислення сукупного доходу сім'ї для всіх видів соціальної допомоги, до сукупного доходу одержувачів, окрім зазначеного в переліку, входять доходи, які підлягають оподаткуванню відповідно до чинного законодавства.

В судовому засіданні також встановлено, що під час подачі заяви для призначення державної соціальної допомоги по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку (по доходах) та заяв про призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям громадянкою ОСОБА_2 не було задекларовано вищевказані додаткові доходи.

З аналізу вищевказаних правових норм, суд приходить до висновку, що боржник, який отримав додаткове благо у вигляді прощення (анульовання) суми боргу за кредитом та, який був належним чином повідомлений про прощення (анулювання) такого боргу, зобов'язаний відобразити анульовану суму боргу у складі оподатковуваного доходу з обчисленням та перерахуванням до бюджету відповідної суми податку.

За даними листа ПАТ «Укрсоцбанк» від 06.12.2017р., вбачається, що ОСОБА_2 банком була належно повідомлена, відповідно до п.п.164.2.17 «д» ПКУ, шляхом отримання рекомендованого листа з повідомленням про вручення та шляхом укладення договору, про прийняте рішення щодо анулювання заборгованості клієнта банку.

Між тим, за даними листа ГУ ДФС у Черкаській області № 23184/23-00-13-0715 від 15.09.2017 вбачається, що гр. ОСОБА_2 за період з 2013 по 2016 роки подавала декларації про майновий стан і доходи, в яких були відсутні будь-які доходи, відповідно ніяких податкових утримань не було.

Відповідно до пункту 46 Порядку, особи, яким виплачується державна допомога сім'ям з дітьми, у разі виникнення обставин, які призводять до припинення виплати допомоги, зобов'язані у десятиденний термін повідомити про це органи праці та соціального захисту населення.

Про факт отримання громадянкою ОСОБА_2 додаткових доходів у І кварталі 2013 року та ІІ кварталі 2014 року з ознакою доходу «126» (додаткове благо) у вигляді анульованої заборгованості в ПАТ «Укрсоцбанк», в зазначений термін не повідомила, у результаті чого - це призвело до надмірної виплати бюджетних коштів у вигляді: державної допомоги по догляду за дитиною до трьох років з врахуванням доходів в розмірі 3649 грн. 39 коп. та державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям в розмірі 13021 грн. 30 коп. Загальна сума боргу - 16 670 грн. 63 коп.

Пунктом 49 Порядку визначено, що суми державної допомоги сім'ям з дітьми, виплачені надміру внаслідок зловживань з боку громадян (у результаті подання документів із свідомо неправдивими відомостями, неподання відомостей про зміни у складі сім'ї, приховування обставин, які впливають на призначення і виплату державної допомоги тощо), стягуються згідно із законом.

Відрахування на підставі рішень відповідних органів провадиться у розмірі не більш як 20 відсотків суми виплачуваної допомоги.

Враховуючи вищевикладене, згідно із розпорядженням начальника відділу соціальної допомоги департаменту від 16.04.2015 із ОСОБА_2 з 01.05.2015 по 31.11.2015 утримувалась переплата з діючої допомоги при народженні у розмірі 20 % (177,71 грн.), про що відповідача повідомлено листом вд 24.04.2015. За вказаний період утримано 1243 грн. 97 коп. Залишок боргу станом на 01.04.2016 складає 15426 грн. 60 коп.

Відповідно до пункту 28 Порядку призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 24.02.2003 № 250 « Про затвердження Порядку призначення державної соціальної допомоги малозабезпеченим сім'ям» (зі змінами та доповненнями) приховано або навмисно подано недостовірні дані про її доходи та майновий стан, що вплинуло на встановлення права на призначення соціальної допомоги та значення її розміру, надміру виплачені бюджетні кошти отримувач соціальної допомоги зобов'язаний повернути на рахунок відділу соціальної допомоги в повному обсязі.

Також встановлено, що позивач звертався до відповідача щодо повернення не утриманої переплати по допомозі по догляду за дитиною до досягнення нею 3-річного віку (станом на 01.12.2015 становить 2405 грн. 36 коп.), що підтверджується даними листа № 126 від 19.01.2016. Проте, на даний час, відповідач, належну до повернення на рахунок департаменту суму в розмірі 15426 грн. 60 коп. не повернула.

Як передбачено ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно із ст.ст. 12, 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Суд не бере до розгляду докази, що не стосуються предмета доказування (ч.ч. 3, 4 ст. 77 ЦПК України). Крім того, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування (ч. 2 ст. 78 ЦПК України).

Відповідно до положень ст. 1212 ЦК України, особа, яка набула майно або зберегла його у себе за рахунок іншої особи (потерпілого) без достатньої правової підстави (безпідставно набуте майно), зобов'язана повернути потерпілому це майно. Особа зобов'язана повернути майно і тоді, коли підстава, на якій воно було набуте, згодом відпала.

За висновками Верховного Суду України по справі № 6-2711цс16 від 01 лютого 2017 року, зобов'язання у зв'язку з безпідставним набуттям майна виникають за наявності трьох умов: набуття або зберігання майна; набуття або зберігання майна за рахунок іншої особи; відсутність правових підстав для такого набуття чи зберігання або припинення таких підстав згодом. За наявності певних обставин законодавець вважає недоцільним повертати майно одній особі, навіть якщо інша особа набула таке майно за відсутності правових підстав. Так, відповідно до статті 1215 ЦК України не підлягає поверненню безпідставно набуті: 1) заробітна плата і платежі, що прирівнюються до неї, пенсії, допомоги, стипендії, відшкодування шкоди, завданої каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю, аліменти та інші грошові суми, надані фізичній особі як засіб до існування, якщо їх виплата проведена фізичною або юридичною особою добровільно, але за умови відсутності: а) рахункової помилки зі сторони платника; б) недобросовісності з боку набувача; 2) інше майно, якщо це встановлено законом.

Отже, суд вважає, що ОСОБА_2 не повідомила органи соціального захисту про те, що у неї наявні додаткові доходи, а саме: у І кварталі 2013 року та ІІ кварталі 2014 року їй було нараховано та виплачено дохід з ознакою доходу «126» (додаткове благо) у вигляді анульованої заборгованості в ПАТ «Укрсоцбанк», що призвело до надмірної виплати бюджетних коштів у вигляді переплати по державній допомозі по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку - 2405 грн. 36 коп. та перерахованої суми в розмірі - 13021 грн.30 коп., як переплати по державній соціальній допомозі малозабезпеченим сім'ям, хоча повинна була сповістити про зміну обставин, які суттєво впливали на призначену грошову допомогу.

Таким чином, з'ясувавши обставини справи та дослідивши наявні докази, суд вважає доведеними та такими, що підлягають до задоволення позовні вимоги Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради.

Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд враховує положення ч. 6 ст. 141 ЦПК України, якою передбачено, що якщо сторону, на користь якої ухвалено рішення, звільнено від сплати судових витрат, з другої сторони стягуються судові витрати на користь осіб, які їх понесли, пропорційно до задоволеної чи відхиленої частини вимог, а інша частина компенсується за рахунок держави у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.

Згідно з п. 19 ст. 5 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011, при зверненні до суду позивач звільнений від сплати судового збору, а тому з відповідача слід стягнути в дохід держави судовий збір у розмірі 640 грн. 00 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст. 22 Закону України «Про державну допомогу сім'ям з дітьми», п.п. 46, 48, 49 Порядку призначення і виплати державної допомоги сім'ям з дітьми, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 27.12.2001 №1751, правовими позиціями ВСУ по справі № 6-2711цс16 від 01.02.2017, ст. ст. 14, 49, 163, 164, 179, ПК України, ст.ст. 4, 10, 12, 13, 76-81, 141, 259, 265, 268, 273, 280, 281 ЦПК України (в ред. від 03.10.2017), суд, -

В И Р І Ш И В :

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави в особі Департаменту соціальної політики Черкаської міської ради перераховану суму в розмірі 15426грн. 66коп., а саме: 2405грн. 36коп. як переплату по державній допомозі по догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку на р/р 9620 та перераховану суму в розмірі 13021грн. 30коп., як переплату по державній соціальній допомозі малозабезпеченим сім»ям на р/р НОМЕР_1.

Стягнути з ОСОБА_2 в дохід держави судовий збір в розмірі 640грн. 00коп.

Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом тридцяти днів з дня його проголошення.

Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його проголошення, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду. Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.

Головуючий: С. М. Позарецька