Справа № 752/7052/17
Провадження 2/752/3462/17
РІШЕННЯ Іменем України

02.10.2017 року Голосіївський районний суд м. Києва

в складі головуючого судді Чередніченко Н.П.

з участю секретар Литвиненко Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення регламенту зустрічей дитини з батьком ,-

встановив :

Позивач ОСОБА_1 у березні 2017 року звернувся у суд з позовною заявою до відповідача, в якій просить не чинити йому перешкод у спілкуванні з дитиною та встановити порядок його спілкування з малолітньою донькою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, обґрунтовуючи свої позовні вимоги тим, що вони з відповідачкою перебували в зареєстрованому шлюбі з 26 грудня 2014 року. Від вказаного шлюбу 09 липня 2015 року у сторін народилася донька. На теперішній час шлюб подружжя розірвано. В зв»язку з напруженими стосунками між сторонами по справі, відповідачка спільно з донькою переїхала проживати окремо .На теперішній час позивач позбавлений можливості спілкування з дитиною, оскільки відповідач чинить перешкоди у спілкування батька з донькою. Позивач позбавлений можливості бачити з дитиною. Тому позивач звернувся до суду з вказаним позовом, оскільки він любить свою доньку, бажає приймати участь у її житті, бажає надавати матеріальну та моральну підтримку просить визначити режим його побачень з донькою наступним чином: у першу, третю соботу місяця та другу і четверту неділю та в день народження доньки з 10.00 годин до 19.00 годин.

До суду позивач подав клопотання про розгляд справи за його відсутності. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі .

Відповідач також подала клопотання про розгляд справи за її відсутності та вказала, що визнає позовні вимоги і не заперечує проти їх задоволення.

Представник третьої особи: Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації також подав до суду клопотання про розгляд справи за його відсутності . Просив суд постановити рішення, враховуючи Висновок Служби у справах дітей, який стосується предмету даного спору.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.

Сторони по справі перебували в зареєстрованому шлюбі з 26 грудня 2014 року.Шлюб було зареєстровано Голосіївським РАЦС в м. Києві та було зроблено актовий запис № 1214 (а.с.16).

09 липня 2015 року у сторін по справі народилася донька ОСОБА_3, батьками якої згідно Свідоцтва про народження , серії НОМЕР_1 (а.с.17) є сторони по справі.

Вказаний шлюб Рішенням Голосіївського районного суду було розірвано. Крім того у відповідності до вказаного рішення стягнуто аліменти з ОСОБА_1 на утримання своєї доньки .

В даний час відповідачка з донькою проживає окремо від позивача у справі.

Відповідно до ст.11 Закону України "Про охорону дитинства" сім"я є природним середовищем для фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення і несе відповідальність за створення належних умов для цього.

Кожна дитина має право на проживання в сім"ї разом з батьками або в сім"ї одного з них та на піклування батьків.

Батько і мати мають рівні права та обов"язки щодо своїх дітей. Предметом основної турботи та основним обов"язком батьків є забезпечення інтересів своєї дитини.

Виховання в сім"ї є першоосновою розвитку особистості дитини . На кожного з батьків покладається однакова відповідальність за виховання, навчання і розвиток дитини. Батьки або особи, які їх заміняють, мають право і зобов"зані виховувати дитину, піклуватися про її здоров"я, фізичний, духовний і моральний розвиток, навчання, створювати належні умови для розвитку її здібностей, поважати гідність дитини, готувати її до самостійного життя.

Згідно вимог ст.15 вказаного Закону, дитина, яка проживає окремо від батьків або одного з них, має право на підтримання з ними регулярних особистих стосунків і прямих контактів .

Батьки, які поживають окремо від дитини, зобов"язані брати участь у її вихованні і мають право спілкуватися з нею, якщо судом буде визнано, що таке спілкування не перешкоджатиме нормальному вихованню дитини .

У разі, коли батьки не можуть дійти згоди щодо участі одного з батьків, який проживає окремо, у вихованні дитини, порядок такої участі визначається органами опіки та піклування за участю батьків виходячи з інтересів дитини.

Дані положення законодавство повністю знайшли відображення і положеннями Конвенції ООН " Про права дитини" від 20 листопада 1989 року.

У відповідності до вимог ст.61 ЦПК України не підлягають доказуванню обставини визнані сторонами по справі.

За матеріалами справи позивач ОСОБА_1та отримує заробітну плату. Має позитивні характеристики .

Судом достовірно встановлено, що між сторонами по справі склалиснормальні стосунки, що стосуються виховання навчання дитини і спілкування дитини з батьком буде слугувати виключно в інтересах дитини.

При цьому слід відмітити, що згідно Висновку Службу у справах дітей від 28.09.2017 року, Орган опіки та піклування Голосіївської РДА в м. Києві розглядав питання про визначення стособів участі батька у вихованні малолітньої доньки, яким визначено регламент його зустрічей з дитиною.

Всі вказані обставини в сукупності свідчать про бажання батька - ОСОБА_1 приймати участь у житті малолітньої доньки, піклуватися про неї, надавати допомогу .

Згідно вимог ст.141 СК України, мати, батьк мають рівні права та обов"язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони в шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їх прав і не звільняє від обов"язків щодо дитини.

На підставі ст. 151 ч.ч.1,3 СК України, батьки мають переважне право перед іншими особами на особисте виховання дитини. Батьки мають право обирати форми та методи виховання, крім тих,які суперечать закону, моральним засадам суспільства.

Стаття 52 Конституції України вказує на те, що форми та методи виховання дитини не повинні суперечити Конституції України, Конвенції про права дитини від 20.11.1989 року, Декларації з прав дитини від 20.11.1959 року та Закону України "Про охорону дитинства" .

За вимогами ст.153 СК України, мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

Відповідно до ст. 157 Сімейного Кодексу України питання виховання дитини вирішуються батьками спільно. Той з батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвитку дитини.

При цьому, відповідно до ст. 159 Сімейного Кодексу України позов про усунення перешкод у вихованні дитини є позовом про заперечення поведінки особи, яка чинить перешкоди іншому у здійсненні ним свого права. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин справи, що мають істотне значення.

За таких підстав, враховуючи, що позивач має рівні права на участь у вихованні малолітньої дитини, його прагнення та бажання спілкуватися з дитиною, приймати участь у його житті,при цьому відповідач, діючи виключно в інтересах малолітньої дитини не заперечує проти цього , суд вважає можливим задовольнити позов та визначити наступний порядок спілкування ОСОБА_1 з дитиною: у першу, третю соботу місяця та другу і четверту неділю та в день народження доньки з 10.00 годин до 19.00 годин.

Згідно з вимогами ст.ст. 57-60 ЦПК України засобами доказуванняв цивільній справі є пояснення сторін і третіх осіб , показання свідків, письмові докази, речові докази і висновки експертів . Суд приймає до розгляду, лише ті докази,які мають значення для розгляду справи. Обставини, які за законом повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися ніякими іншими засобами доказування. Кожна сторона має довести ті обставини. на які він посилається ,як на підставу своїх вимог і заперечень .

Матеріали справи не містять доказів на підтвердження тих обставин, що зустрічі та спілкуання позивача ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 можуть негативно вплинути на світогляд дитини чи зашкодити його фізичному чи духовному розвитку, а навпаки будуть сприяти встановленню фізичного, духовного, інтелектуального, культурного, соціального розвитку дитини, її матеріального забезпечення.

На підставі ст.ст. 157 та 159 Сімейного Кодексу України,Законом України «Про охорону дитинства « та керуючись ст. ст. 10, 60, 212 та 213-215 ЦПК України, суд -

в и р і ш и в:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Служба у справах дітей Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та встановлення регламенту зустрічей дитини з батьком задовольнити.

Визначити наступний регламент зустрічей ОСОБА_1 з малолітньою ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2 :

у першу, третю соботу місяця ; другу і четверту неділю та в день народження доньки з 10.00 годин до 19.00 годин.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення . Особи , які брали участь у справі , але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення , можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення .

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційного скарги , якщо апеляційну скаргу не було подано . У разі подання апеляційної скарги рішення , якщо його не скасовано , набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом .

Суддя :