ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/6074/17
провадження № 2/753/4182/17
У Х В А Л А

про залишення позову без руху

"11" квітня 2017 р. суддя Дарницького районного суду міста Києва Комаревцева Л.В., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 звернулась до суду з позовом про поділ майна.

Вивчивши матеріали позовної заяви суд приходить до висновку, що заява подана з порушенням вимог ч.5 ст.119 ЦПК України.

Так, згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Встановлено, що позивачем не сплачено судовий збір, хоча предметом позову є визнання права власності на 1/2 частку двокімнатну квартиру, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1.

Разом з тим, згідно з п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень частини другої зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання права власності на 1/2 частку двокімнатної квартири, яка знаходиться в місті Києві, суд приходить до висновку про необхідність визначення розміру судового збору за максимальною ставкою у 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день пред'явлення позову складає 8000 грн. 00 коп.

Крім того, заява подана з порушенням вимог ст.119 ЦПК України, а саме: позивачем не вказано поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі ; не зрозуміло викладено зміст позовних вимог; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; не зазначено доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; не зрозуміло, яким чином позивачем визначено ціну позову; надані копії докуменів до позову в неналежній якості, їх неможливо прочитати .

Згідно ст.121 ЦПК України, суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 ЦПК України, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтею 119 ЦПК України, позовна заява вважається поданою в день її первісного подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи наведене вважаю, що провадження у справі неможливо відкрити до усунення вказаних недоліків, а тому заяву слід залишити без руху, а позивачу надати строк для їх усунення.

Звертаю увагу позивача, що недоліки необхідно усунути із врахуванням положень ст.120 ЦПК України.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна - залишити без руху.

Надати строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали суду.

Якщо у встановлений термін зазначені вимоги не будуть виконані заява буде вважатися неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ Л.В. КОМАРЕВЦЕВА