Справа № 288/874/17
Провадження № 2/288/519/17
13 грудня 2017 року смт Попільня
Попільнянський районний суд Житомирської області в складі:
головуючого судді - Зайченко Є. О.,
секретаря судового засідання Мітніцької О.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Попільня цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
ОСОБА_1 (далі Позивач) звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу, в обґрунтування якої вказує, що 15 травня 1993 року він зареєстрував шлюб з ОСОБА_2 ( далі Відповідач) та проживав з нею разом до 12 липня 2017 року.
Від шлюбу сторони мають дітей: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.
Позивач зазначає, що спільне життя з Відповідачем не склалось. Подружні відносини припинені.
Спільне господарство не ведеться.
Подальше спільне проживання та збереження шлюбу Позивач вважає неможливе.
Спору про поділ майна, що є їхньою спільною власністю немає.
Враховуючи викладене, Позивач просить, шлюб між ним та ОСОБА_2 розірвати.
Позивач в судове засідання не з'явився, надав до суду заяву в якій просила справу слухати у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі, просить їх задовольнити, проти ухвалення заочного рішення не заперечує.
Відповідач в судове засідання не зявилась, про час і місце розгляду справи була належним чином повідомлена, відповідно до частини пятої статті 74 ЦПК України, а саме на зареєстровану у встановленому законом порядку адресу її місця проживання були направлені судові повістки разом із розписками, які повернулися до суду з відміткою Укрпошти вручено особисто 29 липня 2017 року та 15 серпня 2017 року, про причини неявки суд не повідомила, що не перешкоджає розгляду справи по суті на підставі наявних в справі доказів.
Згідно повідомлення УДМС України в Житомирській області від 02 серпня 2017 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4.
В свою чергу, відповідно до частини першої статті 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Заперечень проти ухвалення заочного рішення від Позивача до суду не надходило.
Суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням статті 224 ЦПК України.
Відповідно до частини другої статті 110 ЦПК України, позови про розірвання шлюбу можуть пред'являтися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування позивача також у разі, якщо на його утриманні є малолітні або неповнолітні діти або якщо він не може за станом здоров'я чи з інших поважних причин виїхати до місця проживання відповідача. За домовленістю подружжя справа може розглядатися за зареєстрованим місцем проживання чи перебування будь-кого з них.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, оскільки сторони не підтримують подружні стосунки.
Судом встановлено, що 15 травня 1993 року Житомирським міським відділом ЗАГС, актовий запис № 756, зареєстровано шлюб між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_3, після державної реєстрації шлюбу прізвище дружини змінилось на «Семенець», що підтверджується Свідоцтвом про укладення шлюбу серії IІ-ТП № 360594.
Відповідно до копії Свідоцтв про народження серії ІІI-ТП № 449916 та І-ТП №093366, батьками ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2 зазначені ОСОБА_1 та ОСОБА_2.
Відповідно до частин другої статті 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Згідно зі статтею 24 СК України шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Примушування жінки та чоловіка до шлюбу не допускається. Таке положення національного законодавства України відповідає статті 16 Загальної декларації прав людини, прийнятої Генеральною Асамблеєю ООН 10 грудня 1948 року, згідно з якою чоловіки і жінки, які досягли повноліття, мають право без будь-яких обмежень за ознакою раси, національності або релігії одружуватися і засновувати сім'ю. Вони користуються однаковими правами щодо одруження під час шлюбу та під час його розірвання. Позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя (стаття 110 СК України). Оскільки позивач наполягає на розірванні шлюбу, то відповідно відмова в розірванні шлюбу буде примушенням до шлюбу та шлюбним відносинам, що є неприпустимим.
Відповідно до статті 113 Сімейного кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у зв'язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
Відповідно до частини другої статті 114 Сімейного кодексу України - у разі розірвання шлюбу судом шлюб припиняється у день набрання чинності рішення суду про розірвання шлюбу.
Згідно з частиною третьою статті 115 Сімейного кодексу України - документом, що засвідчує факт розірвання шлюбу судом, є рішення суду про розірвання шлюбу, яке набрало законної сили.
Вимогу про стягнення з Відповідача понесених судових витрат Позивач не заявляв, тому керуючись принципом диспозитивності цивільного судочинства, закріпленим у статті 11 ЦПК України, суд не вирішує питання про розподіл судових витрат згідно статті 88 ЦПК України.
Керуючись статтями 3, 10, 57, 60, 88, 212-215, 218, 224-228 ЦПК України; статтями 24, 104, 105, 110, 112 - 115 СК України, суд
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб зареєстрований 15 травня 1993 року Житомирським міським відділом ЗАГС, актовий запис № 756, між ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_5 та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 розірвати.
Після реєстрації розірвання шлюбу прізвище дружини залишити - «Семенець».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Житомирської області через Попільнянський районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Попільнянського

районного суду ОСОБА_6