overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Романівський районний суд Житомирської області
26 січня 2017 року смт. Романів
Романівський районний суд Житомирської області в складі судді Бабича С.В., з участю секретаря судового засідання Строган Л.В., розглянувши в відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, -

У листопаді 2016 року публічне акціонерне товаритсво комерційний банк "Приват Банк" (далі ПАТ КБ «ПриватБанк») звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому зазначено, що 19 квітня 2012 року між ПАТ КБ "Приват Банк" та відповідачем було укладено договір, відповідно до якого позивач надав ОСОБА_1 кредит у вигляді встановленого кредитного ліміту на платіжну картку у розмірі 1200,00 грн зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 36 % на рік на суму залишку заборгованості за кредитом, з кінцевим терміном повернення, що відповідає строку дії картки.
В судове засідання сторони, які були належним чином повідомлені про час і місце розгляду справи, не зявилися.
В судове засідання відповідач, яка згідно частини 5 статті 74 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) була належним чином повідомлена про час і місце розгляду справи, не зявилася, про причини неявки суд не повідомила, клопотань про розгляд справи за її відсутності до суду не надходило.
Частиною 1 статті 224 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Представником позивача до суду подано клопотання, згідно якого останній проти заочного розгляду справи не заперечує.
На підставі викладеного, керуючись статтями 224, 225, 209-210 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В:
Проводити заочний розгляд цивільної справи за позовом публічного акціонерного товариства комерційного банку "ПриватБанк" до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.В.Бабич
Справа № 405/43/17
УХВАЛА

"11" квітня 2017 р. Ленінський районний суд м. Кіровограда в складі:

головуючої судді Шевченко І.М.

при секретарі Фришко А.Ю.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницький заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки в ухвалі суду від 05 січня 2017 року по справі за позовом ТОВ «КТФ БУД» до ОСОБА_2 про стягнення збитків, -

В С Т А Н О В И Л А :

Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про стягнення збитків у сумі 676 669, 44 грн.

Одночасно з поданням позовної заяви в суд, позивачем було подано заяву про забезпечення позову.

Ухвалою суду від 05.01.2017 року було задоволено вищевказану заяву і накладено арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення, яке розташоване за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, бульвар Студентський (до перейменування проспект Комуністичний), буд. 1-а, що належить відповідачеві ОСОБА_2 на праві власності.

На даний час повідомленням від 09 березня 2017 року виконавчий документ (ухвалу про забезпечення позову) було повернуто стягувачу ТОВ «КТФ БУД» без виконання через те, що ухвала не відповідає вимогам до виконавчого документа.

Судом встановлено, що у резолютивній частині вищевказаної ухвали суду про забезпечення позову по справі за позовом ТОВ «КТФ БУД» до ОСОБА_2 про стягнення збитківвід 05.01.2017 року відсутні відомості, які мають бути зазначені у виконавчому документі.

Дослідивши матеріали справи та текст зазначеної вище ухвали, суд вважає, що є необхідність внести виправлення у текст ухвали суду.

У відповідності до ст. 219 ЦПК України, суд може виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

На підставі та керуючись ст. 219 ЦПК України, суд,-

У Х В А Л И Л А :

Заяву представника позивача ОСОБА_1 про виправлення описки задовольнити.

Виправити описку в ухвалі Ленінського районного суду м. Кіровограда від 05 січня 2017 року про забезпечення позову по справі № 405/43/17 за позовом ТОВ «КТФ БУД» до ОСОБА_2 про стягнення збитків, резолютивну частину даної ухвали викласти наступним змістом:

«Заяву ТОВ «КТФ БУД», що знаходиться за адресою: м. Київ, вул. Миколи Грінченка, 2/1, ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань 34484211, по справі за позовом ТОВ «КТФ БУД» до ОСОБА_2 про стягнення збитків задовольнити. Накласти арешт на нерухоме майно, а саме: нежитлове приміщення, яке розташовано за адресою: Кіровоградська область, м. Кропивницький, бульвар Студентський (до перейменування проспект Комуністичний), буд. 1-а, що належить відповідачеві ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, м Кіровоград, АДРЕСА_1, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1 на праві власності.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда І. М. Шевченко
Справа № 185/9317/17
Провадження № 2-н/185/289/17
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області
С У Д О В И Й Н А К А З
26 грудня 2017 р. м. Павлоград
Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Бондаренко В.М., розглянувши заяву Комунального підприємства «Павлоградтеплоенерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за спожиту теплову енергію з ОСОБА_1, відповідно до ст. ст. 160-164, 167 - 172 ЦПК України,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя _______________________________ В.М. Бондаренко
Згідно зі ст. 170 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно зі ст. 171 ЦПК України у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу.
Згідно зі ст. 172 ЦПК України у разі ненадходження до суду від боржника заяви про скасування судового наказу протягом п'яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Строк пред'явлення судового наказу до виконання до "_____"_____________ 20___ року
Дата видачі судового наказу "_____"_____________ 20____ року
Судовий наказ набрав законної сили "_____"_____________ 20____ року
Суддя: ______________ В. М. Бондаренко
місце печатки суду
ВІДМІТКИ ПРО ВИКОНАННЯ СУДОВОГО НАКАЗУ
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстави повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) Примітки
Інші відмітки: _____________________________________________________________________
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа №: 398/1240/17
провадження №: 2-н/398/118/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
"25" квітня 2017 р. Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Бугайченко Т.А., розглянувши заяву комунального підприємства «Теплокомуненерго» про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за отриману теплову енергію
відповідно до ст. 509, 526 ЦК України, ст. 20 Закону України "Про теплопостачання" від 02.06.2005 року, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України "Про житлово-комунальні послуги" від 24.06.2004 року, ст.ст. 66, 67, 68 ЖК України, ст.ст. 95 - 96, 99, 102 - 105 ЦПК України, -
1. Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1,
заборгованість за отриману теплову енергію станом на 01.03.2017 року в сумі 6 504 (шість тисяч п'ятсот чотири) грн. 70 коп., з них 6 349 грн. 75 коп. - основного боргу, 28 грн. 68 коп. - 3 % річних та 126 грн. 27 коп. - індексу інфляції.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачеві.
4. Судовий наказ може бути пред'явлений до виконання протягом трьох років.
Суддя: _____________________________________ Т.А. Бугайченко
Згідно зі статтею 105 Цивільно-процесуального кодексу України (далі -ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності "___" ___________ 201__ року.
Суддя Т.А. Бугайченко
Судовий наказ виданий стягувачеві "____" _______________ 20___ року
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої службиПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки)Примітка
Інші відмітки ________________________________________________________________________________
________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Справа № 206/6253/17
Провадження № 2/206/1527/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.12.2017 суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Маштак К.С. розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

21.11.2017 до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Зазначена позовна заява ухвалою судді 21.11.2017 залишена без руху оскільки подана без додержання вимог ст. 119 ЦПК України.

Для усунення недоліків був установлений строк - два дні, з дня отримання позивачем копії ухвали.

Європейський Суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 03.04.2008 наголосив, що «сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження».

Однак, станом на 14.12.2017 (з урахуванням поштового обігу) недоліки позивачем не усунуті.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 119 і 120 цього Кодексу, сплатить суму судового збору позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи, що позивачем подано позовну заяву з порушенням ст. 119 ЦПК України, у визначений суддею строк недоліки, що стали підставою для залишення позовної заяви без руху, позивач не усунула, за таких обставин, позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу має бути повернена позивачу.

Європейський суд з прав людини у своїй прецедентній практиці виходить із того, що положення п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод гарантує кожному право звернення до суду. Проте, таке право не є абсолютним і воно може бути піддане обмеженням, тому що право на доступ до суду за своєю природою потребує регулювання з боку держави.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 121, 208-210 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу визнати неподаною та повернути позивачу.

Розяснити заявнику, що за змістом ч. 5 ст. 121 ЦПК України, повернення заяви не перешкоджає повторному зверненню із даною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Зобовязати Управління Державної казначейської служби України в Індустріальному районі міста Дніпра повернути ОСОБА_1 сплачений судовий збір згідно квитанції № 1/384 від 01.08.2017 у сумі 640 грн.

Апеляційна скарга на ухвалу суду може бути подана до Апеляційного суду Дніпропетровської області шляхом подачі через Самарський районний суд м. Дніпропетровська протягом п'яти днів з дня проголошення ухвали. Якщо ухвалу було постановлено без виклику особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя К.С. Маштак
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/2043/17
провадження № 2-н/753/111/17
У Х В А Л А

М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"09" березня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, -

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу щодо стягнення з боржника заборгованості за надані житлово-комунальні послуги.

Вивчивши заяву, вважаю за необхідне відмовити у її прийнятті, виходячи із наступного.

Заява про видачу судового наказу, відповідно до ст.97 ЦПК України, подається до суду першої інстанції за загальними правилами підсудності, встановленими цим Кодексом.

Зважаючи на предмет заяви остання подається за правилами підсудності місцезнаходження боржника.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 109 ЦПК України позови до фізичної особи пред»являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її перебування.

На виконання вимог ч. 6 ст.100 ЦПК України судом зроблено запит до органу реєстрації місця перебування та місця проживання відповідача щодо надання інформації про його зареєстроване місце проживання (перебування).

За результатами отриманої інформації від Адресного бюро м. Києва судом встановлено, що боржник зареєстрованим по місту Києву не значиться.

Відповідно, дана заява підлягає відмові у її прийнятті на підставі п.4 ч.6 ст. 100 ЦПК України.

Так, у разі якщо отримана судом інформація не дає можливості встановити зареєстроване у встановленому законом порядку місце проживання (перебування) фізичної особи - боржника, суд відмовляє у прийнятті заяви про видачу судового наказу (п.4 ч.6 ст. 100 ЦПК України).

На підставі викладеного та, керуючись п.4 ч.6 ст. 100 ЦПК України, ч. 2 ст. 109 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

У прийнятті заяви Товариства з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 заборгованості за оплату житлово-комунальних послуг з урахуванням індексу інфляції та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, - відмовити.

Повернути Товариству з обмеженою відповідальністю «Перший український експертний центр» згідно платіжного доручення від 25 січня 2017 року, УДК у Дарницькому районі м. Києва, кредит рахунок 0003, рахунок отримувача - 38021179, кошти судового збору у сумі 800 (вісімсот) грн. 00 (нуль) коп.

Відмова у прийнятті заяви унеможливлює повторне звернення з такою самою заявою. Заявник у цьому випадку має право звернутися з тими самими вимогами у позовному порядку.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги на протязі п»яти днів з дня її винесення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Коренюк А.М.
Справа 206/6774/17
Провадження 2/206/1641/17
У Х В А Л А

"29" грудня 2017 р. суддя Самарського районного суду м. Дніпропетровська Сухоруков А.О., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2,

в с т а н о в и в :

18 грудня 2017 року позивач звернувся до суду з позовною заявою про розірвання шлюбу.

Ухвалою судді від 19 грудня 2017 року зазначена позовна заява була залишена без руху, оскільки позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 ЦПК України.

Позивачу надано строк для усунення недоліків.

В зазначений в ухвалі судді строк позивач недоліки не усунув, а саме: не зазначив місце проживання чи перебування позивача, поштові індекси сторін, доказів відмови ОСОБА_2 розірвати шлюб в органах РАЦС, перелік документів та інших доказів, що додаються до заяви, доказів, які не можуть бути подані разом із позовною заявою (за наявності).

Відповідно до ч. 3 ст. 185 ЦПК України якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк виконає вимоги, визначені статтями 175 і 177 цього Кодексу, сплатить суму судового збору, позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Якщо позивач не усунув недоліки позовної заяви у строк, встановлений судом, заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Частинами 5, 6, 7 ст. 185 ЦПК України встановлено, що суддя повертає позовну заяву і додані до неї документи не пізніше пяти днів з дня її надходження або з дня закінчення строку на усунення недоліків. Про повернення позовної заяви суд постановляє ухвалу. Ухвалу про повернення позовної заяви може бути оскаржено. Копія позовної заяви залишається в суді. Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Оскільки позивач не усунув недоліки в зазначений в ухвалі суду від 19 грудня 2017 року строк, позовна заява підлягає поверненню позивачеві.

Також, вважаю за необхідне повернути сплачену позивачем суму судового збору у відповідності до ст. 7 Закону України Про судовий збір , якою встановлено, що сплачена сума судового збору повертається в разі повернення заяви або скарги.

У звязку з такими обставинами, керуючись ст.ст. 185, 260, 261, 353 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, вважати неподаною та повернути позивачу.

Зобовязати Управління Державної казначейської служби України в Індустріальному районі міста Дніпра Дніпропетровської області (вул. 20 років Перемоги, 51 м. Дніпро, 49127) повернути позивачу ОСОБА_1, сплачений ним судовий збір, суму в розмірі 640грн. згідно квитанції № 1/115 від 18.12.2017 року.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку в частині зупинення провадження у справі шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом п ятнадцяти днів.

Суддя А.О. Сухоруков
Справа 206/3672/17
Провадження 2/206/997/17
У Х В А Л А

про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу

"21" грудня 2017 р. Самарський районний суд м. Дніпропетровська у складі головуючого судді Сухоруков А.О., за участі секретаря судового засідання Панюшкіної О.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя, за зустрічним позовом ОСОБА_2 про поділ спільного майна подружжя,

за участю

представника позивача ОСОБА_3,

відповідача ОСОБА_2,

представника відповідача ОСОБА_4,

представника третьої особи ОСОБА_5,

ВСТАНОВИВ:

12 липня 2017 року позивач ОСОБА_1 Петровсич звернувся з позовною заявою, в якій просить суд поділити майно набуте за час шлюбу з ОСОБА_2, а саме: визнати за ним право власності на 1/2 частину домоволодіння, визнати за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину домоволодіння, виділити йому у власність автомобіль HYUNDAI SONATA, виділити у власність ОСОБА_2 автомобіль FORD FOCUS, встановити порядок користування домоволодінням, земельну ділянку залишити в спільному користуванні.

Провадження у справі відкрито ухвалою судді від 24 липня 2017 року.

08 вересня 2017 року ОСОБА_2 звернулася з зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1, в якому просить виділити за нею право власності на 1/2 частину автомобіля HYUNDAI SONATA.

08 листопада 2017 року третя особа ОСОБА_6 заявила самостійні вимоги щодо предмету позову, в яких просить визнати за нею право власності на домоволодіння та земельну ділянку, визначити у рівних долях ОСОБА_1 і ОСОБА_2 у разі встановлення судом невід'ємних поліпшень по домоволодінню, що були здійснені після його придбання.

В судовому засіданні сторони не заперечували проти прийняття позову та вступу третьої особи у справу.

Згідно ст. 52 ЦПК України треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, можуть вступити у справу до закінчення підготовчого провадження або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, подавши позов до однієї або декількох сторін. Про прийняття позовної заяви та вступ третьої особи у справу суд постановляє ухвалу. Треті особи, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору, користуються усіма правами і несуть усі обовязки позивача. Після вступу у справу третьої особи, яка заявила самостійні вимоги щодо предмета спору, справа за клопотанням учасника справи розглядається спочатку.

Відповідно до ст. 195 ЦПК України положення статей 193 і 194 цього Кодексу застосовуються до позовів третіх осіб, які заявляють самостійні вимоги щодо предмета спору у справі, у якій відкрито провадження.

Оскільки позови взаємоповязані, вони виникають з одних правовідносин, то суд вважає, що спільний їх розгляд є доцільним.

Керуючись ст.ст. 43, 52, 195, 260, 353 ЦПК України, суд,

постановив:

Прийняти позовну заяву третьої особи ОСОБА_6 до ОСОБА_1, ОСОБА_2 про визнання права власності на домоволодіння та земельну ділянку, визначення компенсації.

Ухвала відповідно до ст. 353 ЦПК України окремо від рішення суду оскарженню не підлягає.

Суддя А.О. Сухоруков