Справа № 369/153/17
Провадження № 2/369/1246/17
03.04.2017 року Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі:
головуючої судді Пінкевич Н.С.,
при секретарі Пилипець А.Б.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа Вишнева міська державна нотаріальна контора Київської області про звільнення майна з-під арешту, -
У січні 2017 року позивачі звернулися до суду з даним позовом. Свої вимоги мотивували тим, що вони є власниками квартири АДРЕСА_1. В даний час виникла потреба внести відомості про власників до відповідного реєстру. Для чого вони звернулись до Вишневої міської державної нотаріальної контори. Але під час внесення відповідних відомостей стало відомо про те, що на квартиру №8, яка знаходиться за адресою: вул. Володимирська (колишня Красний Пахар), 2а в с. Святопетрівське Києво-Святошинського району Київської області накладено арешт і, що подальше внесення даних не можливо в звязку з арештом. Відповідно до даних з реєстру підставою обтяження стала: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №625068 від 03 лютого 2006 року ВДВС Києво-Святошинського району Київської області. Вказали, що накладення арешту на квартиру є незаконним, оскільки боржником вказаний ОСОБА_4, який є колишнім власником квартири, а тому підстави для арешту відсутні. Але арешт з квартири так і не знято.
Просили суд звільнити з-під арешту квартиру №8 по вул. Володимирська (колишня Красний Пахар), буд. 2а в с. Святопетрівське Києво-Святошинського району Київської області, накладеного постановою про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №625068 від 03 лютого 2006 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області.
У судове засідання представник позивачів не зявився. Подав суду заяву про розгляд справи в його відсутність, позовні вимоги підтримав. Просив позов задоволити.
У судове засідання представники відповідачів не зявились. Про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило. За таких обставин та за відсутності заперечень позивача, суд ухвалив провести заочний розгляд справи.
Дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог та заперечень.
При розгляді справи судом встановлено, що 31 серпня 2001 року між ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9 та ОСОБА_1, ОСОБА_10, ОСОБА_2 укладено договір купівлі-продажу квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.
З витягу про реєстрацію права власності на нерухоме майно Києво-Святошнського БТІ №10401317 від 14 квітня 2006 року вбачається, що квартира, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 зареєстрована за ОСОБА_2, ОСОБА_10, ОСОБА_1, по 1/3 частині за кожним.
20 жовтня 2012 року між ОСОБА_11 та ОСОБА_10 був зареєстрований шлюб. Після реєстрації шлюбу ОСОБА_10 змінила прізвище на Балан, що підтверджено свідоцтвом про шлюб.
З інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 22 листопада 2016 року за №73663839, встановлено, що арешт нерухомого майна за реєстраційним номером обтяження 2954015, зареєстрованим 10 березня 2006 року реєстратором Вишневою міською державною нотаріальною конторою на квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.. Підставою обтяження вказано: постанова про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №625068 від 03 лютого 2006 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області.
Відповідно до листа відділу державної виконавчої служби Києво-Святошинського районного управління юстиції Київської області від 24 березня 2017 року за №989-1: згідно даних Єдиного державного реєстру виконавчих проваджень відкритих виконавчих проваджень щодо ОСОБА_7 не виявлено. А також, що відповідно до п.9.9 «Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби», строк зберігання завершених виконавчих проваджень переданих на зберігання становить три роки.
Надати будь-яку іншу інформацію щодо виконавчих проваджень відкритих у 2005 році не має можливості у звязку з тим, що Єдиний державний реєстр виконавчих проваджень функціонує з 2007 року.
На підставі наведеного суд приходить до висновку, що на даний час виконавче провадження знищено. Наявний арешт порушує права позивачів щодо вільного розпорядження своєю власністю.
Згідно ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Відповідно до ст.60 Закону України «Про виконавче провадження»>, особа, яка вважає, що майно, на яке накладено арешт, належить їй, а не боржникові, може звернутися до суду з позовом про визнання права власності на це майно і про зняття з нього арешту.
Згідно п.1, 3 ч. 2ст. 5 Закону України "Про виконавче провадження", державний виконавець зобов'язаний вживати заходів примусового виконання рішення, встановлених цим Законом, неупереджено, своєчасно, повно вчиняти виконавчі дії. Державний виконавець: здійснює необхідні заходи щодо своєчасного і повного виконання рішення, зазначеного в документі на примусове виконання рішення, у спосіб і порядок, визначені виконавчим документом; розглядає заяви сторін та інших учасників виконавчого провадження та їх клопотання.
Згідно ч.1ст. 7 Закону України "Про виконавче провадження" державний виконавець зобов'язаний використовувати наданні йому права у точній відповідності із законом і не допускати у своїй діяльності порушення прав та законних інтересів громадян і юридичних осіб.
У разі прийняття судом рішення про зняття арешту з майна арешт з майна знімається за постановою державного виконавця не пізніше наступного дня, коли йому стало відомо про такі обставини. Копія постанови про зняття арешту з майна надсилається боржнику та органу (установі), якому була надіслана для виконання постанова про накладення арешту на майно боржника.
Тобто, законодавець пов'язує можливість звернення особи з даним позовом у разі порушення права власності на майно, на яке було накладено арешт.
За правилами ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження», арешт майна боржника застосовується для забезпечення реального виконання рішення. Арешт на майно боржника може накладатися державним виконавцем шляхом: винесення постанови про арешт коштів та інших цінностей боржника, що знаходяться на рахунках і вкладах чи на зберіганні у банках або інших фінансових установах; винесення постанови про арешт коштів, що перебувають у касі боржника або надходять до неї; винесення постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження; проведення опису майна боржника і накладення на нього арешту.
Відповідно до ст. 50 Закону України «Про виконавче провадження», у разі якщо у виконавчому провадженні державним виконавцем накладено арешт на майно боржника, у постанові про закінчення виконавчого провадження або повернення виконавчого документа до суду або іншого органу (посадовій особі), який його видав, державний виконавець зазначає про зняття арешту, накладеного на майно боржника.
гідно п.9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженогонаказом Міністерства юстиції України від 25 грудня 2008 року № 2274/5, строк зберігання завершених виконавчих проваджень, переданих на зберігання, становить 3 (три) роки, крім виконавчих проваджень, завершених за постановами про накладення адміністративного стягнення, строк зберігання яких становить 1 (один) рік.
У матеріалах справи відсутні докази про те, що на даний час існує потреба в арешті вищезазначеного майна.
На час розгляду справи виконавче провадження знищено відповідно до п. 9.9 Порядку роботи з документами в органах державної виконавчої служби, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 25 грудня 2008 року № 2274/5, як таке, що завершене, що вказує на незаконність перебування майна під арештом, однак унеможливлює звільнення майна з-під арешту у позасудовому порядку.
Таким чином, зважаючи на встановлені судом обставини та враховуючи наявність накладеного арешту на майно позивачів, неможливість скасування арешту в позасудовому порядку та оскільки позивачі в іншій спосіб, крім звернення до суду з позовом про зняття арешту захистити своє порушене право не може, суд приходить до висновку про обґрунтованість вимог позивача та необхідність захисту їх права шляхом скасування такого арешту, а відтак і про задоволення позову.
На підставі наведеного, ст.ст. 5, 7, 50, 57, 60 Закону України «Про виконавче провадження», ст.ст. 1216, 1217, 1261, керуючись ст.ст. 10, 11, 58-60, 88, 209, 213, 214, 215, 218, 224, 228, 233 ЦПК України, суд,-
ОСОБА_12 Володимирівни, ОСОБА_2, ОСОБА_3 до Києво-Святошинського районного відділу Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області, третя особа Вишнева міська державна нотаріальна контора Київської області про звільнення майна з-під арешту задоволити.
Звільнити з-під арешту майно, а квартиру, що знаходиться за адресою: Київська область, Києво-Святошинський район, с. Святопетрівське, вул. Володимирська (колишня Красний Пахар) буд.2а, кв.8, що належить ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, який був накладений на підставі постанови про арешт майна боржника та оголошення заборони на його відчуження АК №625068 від 03 лютого 2006 року ДВС Києво-Святошинського району Київської області та зареєстровано 10 березня 2006 року за реєстраційним номером обтяження 2954015.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом десяти днів з для отримання його копії.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.
Суддя Пінкевич Н.С.