УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" грудня 2017 р. Київський районний суд м. Харкова в складі:

головуючого судді Зуб Г.А.

за участю секретаря Шаповал Є.Б.,

представника заявника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові цивільну справу за скаргою ОСОБА_2 на дії державного виконавця, зацікавлені особи - відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ПАТ «АКБ «Базис», товариство з обмеженою відповідальністю «Юридична компанія «ЮР-АЛКОМ», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3,-

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернулась до суду з вказаною скаргою, в якій просить визнати недійсною оцінку майна, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Басейна, 90. В обгрунтування вказаних підстав посилається на те, що про результати оцінки було складено відповідний звіт, який є необєктивним та незаконним, оскільки вказане майно знаходиться у рекреаційній зоні з прямим виходом до хвойного лісу, а тому оцінка є значно заниженою.

Представник заявника ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримала свою скаргу в повному обсязі та просила її задовольнити.

Представник зацікавленої особи ВПВР УДВС ГТУЮ у Харківській області в судове засідання не зявився, повідомлений належним чином та своєчасно, надав до суду належним чином завірену копію виконавчого провадження щодо виконавчого документу №2018/17323/2012 від 07.04.2014 року щодо стягнення з ОСОБА_2 на користь ПАТ «АКБ «Базис» суми боргу в розмірі 3 218 518,12 грн.

Від представника зацікавленої особи ТОВ «ЮК «ЮР-АЛКОМ», який в судове засідання не зявився, але був повідомлений належним чином та своєчасно, надійшли до суду письмові заперечення, в яких він просить відмовити в задоволенні скарги, оскільки доказів невідповідності дій державного виконавця заявником не надано.

Представник ПАТ «АКБ «Базис» та ПН ХМНО ОСОБА_3 в судове засідання не зявились, повідомлені належним чином та своєчасно, причину неявки не повідомили, проте їх неявка не перешкоджає розгляду вказаної заяви по суті.

Суд, вислухавши представника заявника, дослідивши матеріали справи, вважає, що дана скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи та встановлено в судовому засіданні, 25.01.2013 року заочним рішенням Київського районного суду м. Харкова було стягнуто з ОСОБА_2 на користь ПАТ «АКБ Базис» суму боргу в розмірі 3218518,12 грн. і судового збору в розмірі 3219,00 грн.

Відповідно до ст. 18 ЦПК України судові рішення, що набрали законної сили, обов'язкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України, а у випадках, встановлених міжнародними договорами, згода на обов'язковість яких надана Верховною ОСОБА_4 України, - і за її межами.

Невиконання судового рішення є підставою для відповідальності, встановленої законом.

На підставі даного заочного рішення 07.04.2014 року видано виконавчий лист, за яким відкрито виконавче провадження, та вказаний виконавчий лист перебуває на примусовому виконанні у ВПВР УДВС ГТУЮ у Харківській області.

.Але, встановлено, що 02.06.2016 року між «ПАТ «АКБ «Базис» та ТОВ «ЮК «ЮР-АЛКОМ» було укладено договір відступлення права вимоги, та ухвалою Апеляційного суду Харківської області від 04.07.2017 року, було замінено стягувача ПАТ «АКБ «БАЗИС» на його правонаступника ТОВ «ЮК «ЮР-АЛКОМ»

у вказаному виконавчому провадженні.

19.01.2017 року державним виконавцем винесено постанову про призначення експерта у виконавчому провадженні. Згідно наданого звіту вартість майна заявника становить 1 031 400,00 грн. Вказаний звіт про оцінку майна було виготовлено субєктом оціночної діяльності ФОП ОСОБА_4

Заявник не погоджуюсь з даною оцінкою звернулась до суду зі скаргою на дії державного виконавця.

Відповідно до частини 1 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» від 12 липня 2001 року, N 2658-III оцінка майна, майнових прав (далі - оцінка майна) - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами, зазначеними в статті 9 цього Закону (далі - нормативно-правові акти з оцінки майна), і є результатом практичної діяльності суб'єкта оціночної діяльності.

Частиною 6 статті 9 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» визначено, що Положення (національні стандарти) оцінки майна є обов'язковими до виконання суб'єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.

Згідно частин 1, 2 статті 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності -суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Національний стандарт № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року, № 1440 є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки майна та майнових прав суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна. Поняття, що вживаються у цьому Стандарті, використовуються в інших національних стандартах.

Національний стандарт № 2 "Оцінка нерухомого майна", затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 28 жовтня 2004 року, № 1442, є обов'язковим для застосування під час проведення оцінки нерухомого майна (нерухомості) суб'єктами оціночної діяльності, а також особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна та проводять державну експертизу звітів з експертної грошової оцінки земельних ділянок державної та комунальної власності у разі їх продажу.

Згідно пункту 24 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про практику розгляду судами скарг на рішення, дії або бездіяльність державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судових рішень у цивільних справах» у справах за скаргами стягувача чи боржника на дії державного виконавця, пов'язані з арештом і вилученням майна та визначенням вартості й оцінки цього майна, суд перевіряє відповідність цих дій положенням статей 57, 58 Закону про виконавче провадження. При цьому судам необхідно враховувати, що визначення вартості майна боржника проводиться самим державним виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості, крім випадків, коли застосовуються оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден. При складності визначення вартості майна (окремих предметів) чи наявності у боржника або стягувача заперечень проти передачі арештованого майна боржника для реалізації за ціною, визначеною державним виконавцем, до участі у виконавчому провадженні і проведення оцінки за регульованими цінами, оцінки нерухомого майна, транспортних засобів, повітряних, морських та річкових суден залучається суб'єкт оціночної діяльності - суб'єкт господарювання, який провадить свою діяльність відповідно до Закону України від 12 липня 2001 року № 2658-III "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".

При цьому суди мають враховувати, що суб'єкт оціночної діяльності є учасником виконавчого провадження, а не посадовою особою державної виконавчої служби і його звіт про оцінку майна є результатом практичної діяльності фахівця-оцінювача, а не актом державного органу. Тому вимоги заявника в частині оскарження оцінки майна,

визначеної за результатами рецензування, підлягають розгляду у порядку цивільного судочинства.

Такі вимоги сторони виконавчого провадження розглядаються не у позовному провадженні, а як оскарження рішення державного виконавця про оцінку майна в процесуальному порядку, передбаченому розділом VII ЦПК, оскільки є процесуальною дією державного виконавця незалежно від того, яка конкретно особа (сам державний виконавець, залучений ним суб'єкт оціночної діяльності чи особа, яка рецензувала звіт про оцінку майна) здійснювала відповідні дії, так як виконавчо-процесуальні відносини виникли між сторонами виконавчого провадження та державним виконавцем і між державним виконавцем та суб'єктом оціночної діяльності.

Статтею 447 ЦПК України встановлено, що сторони виконавчого провадження мають право звернутися до суду із скаргою, якщо вважають, що рішенням, дією або бездіяльністю державного виконавця чи іншої посадової особи державної виконавчої служби під час виконання судового рішення, ухваленого відповідно до цього Кодексу, порушено їх права чи свободи.

У силу вимог частини 1 статті 448 ЦПК України скаргу може бути подано до суду, який розглянув справу як суд першої інстанції.

Боржник не наділений правом самостійно визначати вартість арештованого майна.

Розглядаючи скаргу на дії державного виконавця щодо оцінки арештованого майна суд повинен дати юридичну оцінку діям виконавця, оцінювача на предмет дотримання ними законодавства , яке регулює порядок оцінки вказаного майна.

Відповідно до статей 5, 12, 13цього Закону суб'єктами оціночної діяльності є: суб'єкти господарювання - зареєстровані в установленому законодавством порядку фізичні особи - суб'єкти підприємницької діяльності, а також юридичні особи незалежно від їх організаційно-правової форми та форми власності, які здійснюють господарську діяльність, у складі яких працює хоча б один оцінювач, та які отримали сертифікат суб'єкта оціночної діяльності відповідно до цього Закону; органи державної влади та органи місцевого самоврядування, які отримали повноваження на здійснення оціночної діяльності в процесі виконання функцій з управління та розпорядження державним майном та (або) майном, що є у комунальній власності, та у складі яких працюють оцінювачі.

Звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб'єкта оціночної діяльності.

Вимоги до змісту звіту про оцінку майна, порядку його оформлення та рецензування встановлюються положеннями (національними стандартами) оцінки майна. Зміст звіту про оцінку майна повинен містити розділи, що розкривають зміст проведених процедур та використаної нормативно-правової бази з оцінки майна.

Тобто, звіт про оцінку майна (висновок оцінювача) по своїй суті є лише результатом практичної діяльності фахівця - оцінювача з визначених питань.

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та інших осіб, які мають заінтересованість у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до цієї статті мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна).

Рецензування звіту про оцінку майна (акта оцінки майна) може виконувати оцінювач, який має не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна, експертні ради, що спеціально створені саморегулівними організаціями оцінювачів з метою контролю за якістю оцінки майна, яка проводиться оцінювачами - членами саморегулівної організації, оцінювачі, які мають не менш ніж дворічний досвід практичної діяльності з оцінки майна та працюють у Фонді державного майна України, а також інших органах, зазначених устатті 5 цього Закону.

До суду не надано доказів, що заявник зверталась з заявою щодо рецензування звіту про оцінку майна.

Відповідно до п. 50 Стандарту №1 проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об'єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка; визначення бази оцінки; подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки.

Згідно з п. 54 Стандарту №1 зібрані оцінювачем вихідні дані та інша інформація повинні відображатися у звіті про оцінку майна з посиланням на джерело їх отримання та у додатках до нього із забезпеченням режиму конфіденційності згідно з умовами договору на проведення оцінки майна та з дотриманням вимог законодавства.

Відповідно до п.п. 62, 63, 67 Стандарту №1 рецензування звіту про оцінку майна здійснюється на вимогу особи, яка використовує оцінку майна та її результати для прийняття рішень, у тому числі на вимогу замовників (платників) оцінки майна, органів державної влади та органів місцевого самоврядування, судів та осіб, які заінтересовані у неупередженому критичному розгляді оцінки майна, а також за власною ініціативою суб'єкта оціночної діяльності. Підставою для проведення рецензування є письмовий запит до осіб, які відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» мають право здійснювати рецензування звіту про оцінку майна (далі - рецензенти).

Рецензування полягає у неупередженому об'єктивному розгляді оцінки майна особою, яка не має особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах такої оцінки, відповідно до напряму та спеціалізації її кваліфікаційного свідоцтва.

Рецензія повинна містити висновок про відповідність звіту вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна та про можливість його використання з відповідною метою, у тому числі про достовірність оцінки майна. Звіт класифікується за такими ознаками: звіт повністю відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна; звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки; звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків; звіт не відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, є неякісним та (або) непрофесійним і не може бути використаний.

Заявник обґрунтовує скаргу протиправністю дій державного виконавця щодо оцінки, що відображена у звіті про оцінку майна від 21.02.2017 року, яка за її думкою є необєктивною, та значно заниженою, проте зазначені доводи не можуть прийматись до уваги, оскільки оцінка майна є процесуальною дією державного виконавця, висновок про оцінку майна, здійснену в межах виконавчого провадження, може бути оскаржений лише як дія державного виконавця по оцінці майна. Крім того, заявником не було оскаржено дій державного виконавця щодо проведення оцінки майна боржника.

Згідно із п. 2 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав», затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 10 вересня 2003 року №1440, необ'єктивна оцінка - оцінка, яка ґрунтується на явно неправдивих вихідних даних, навмисно використаних оцінювачем для надання необ'єктивного висновку про вартість об'єкта оцінки; неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування.

Статтею 57 Закону України «Про виконавче провадження» регламентовано порядок оскарження результатів визначення вартості чи оцінки майна, проведеного субєктом оціночної діяльності, а також результатів рецензування звіту про оцінку майна. Такі результати можуть бути оскаржені до суду у встановлений законом строк.

У разі незгоди з результатами визначення вартості чи оцінки майна та результатами рецензування звіту про оцінку майна сторона виконавчого провадження може оскаржити такі результати в порядку і в строки, встановлені законом, незважаючи на те, що визначення вартості майна боржника проводиться державним виконавцем.

Доказів протиправності дій державного виконавця щодо проведення у рамках виконавчого провадження оцінки нерухомого майна заявником не надано.

Отже, державний виконавець під час виконання виконавчого документа у виконавчому провадженні діяв в межах повноважень, встановлених законом України «Про виконавче провадження», та з урахуванням вимог, встановлених ЦПК України.

Належних та допустимих доказів того, що звіт про проведення оцінки нерухомого майна є неякісним або необ'єктивним, матеріали справи не містять та заявником не надані, а тому у задоволенні даної скарги суд вважає за необхідне відмовити з наведених вище підстав. Крім того, ухвалою суду від 05.12.2017 року було зупинено реалізацію нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Басейна, 90, шляхом зупинення електронних торгів на сайті ДП «СЕТАМ» до розгляду скарги, у звязку з розглядом вказаної скарги суд скасовує вказану ухвалу, та скасовує зупинення реалізації нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Басейна, 90, шляхом зупинення електронних торгів на сайті ДП «СЕТАМ».

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 259,260, 353, 447, 450-451, ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні скарги ОСОБА_2 на дії державного виконавця, зацікавлені особи - відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, ПАТ «АКБ «Базис», товариство з обмеженою відповідальністю «Юридична компанія «ЮР-АЛКОМ», приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3 відмовити.

Скасувати ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 05.12.2017 року щодо зупинення реалізації нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Басейна, 90, шляхом зупинення електронних торгів на сайті ДП «СЕТАМ».

Скасувати зупинення реалізації нерухомого майна, а саме житлового будинку, що знаходиться за адресою: м. Харків, вул. Басейна, 90, шляхом зупинення електронних торгів на сайті ДП «СЕТАМ» у звязку з розглядом скарги на дії державного виконавця.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку безпосередньо до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі в 15-денний строк з дня складенння повного тексту ухвали апеляційної скарги.

Повний текст ухвали складено 22 грудня 2017 року.

СУДДЯ