Справа № 185/6564/16-ц
Провадження № 2/185/231/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 квітня 2017 року м.Павлоград
Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області у складі: головуючого судді Врони А.О., за участю секретаря Герасименко В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду позовну заяву публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,-
28 липня 2016 року Публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк» звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1, в якому просить суд стягнути заборгованості у сумі 1091274 грн. 84 коп. з відповідача та судові витрати.
У судове засідання представник позивача не зявився, надав суду заяву, в якій просив суд розглянути справу за його відсутності, проти ухвалення заочного рішення не заперечував. Відповідач у судове засідання не зявився, про час і місце судового засідання повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив. Суд, враховуючи думку представника позивача, ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Суд, дослідивши письмові докази по справі, вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню частково з наступних підстав.
Відповідно до п.п.3.3.7. кредитного договору позичальник зобовязаний сплачувати кредитору проценти в розмірі, передбаченому п.п.1.1.1 цього договору, та комісії в порядку, визначеному в п.п.2.6., 2.8., 2.9. цього договору.
Відповідно до п.4.2. кредитного договору у разі прострочення позичальником терміну сплати комісії за оформлення кредитної справи та відкриття позичкового рахунку, визначеного в п.п. 3.3.13. цього договору, строків сплати процентів, визначених п. 2.4. цього договору, а також прострочення строків повернення кредиту, визначних п. 1.1., 2.6.3., 3.2.3., п.4.4., 5.4., цього договору позичальник сплачує кредиторові пеню в розмірі подвійної облікової ставки НБУ, від несвоєчасної сплаченої суми за кожний день прострочення, що діє у цей період.
Між акціонерно-комерційним банком соціального розвитку «Укрсоцбанк», правонаступником якого є публічне акціонерне товариство «Укрсоцбанк», та ОСОБА_1 було укладено додаткову угоду № 2 про внесення змін до укладено договір про надання відновлювальної кредитної лінії №ЗП021/2007 від 25 травня 2007 року, відповідно до якої сторонами узгоджено внесені зміни до договору кредиту та встановлено процентну ставку за користування кредитом на рівні 14,5 % річних та кінцевий строк погашення заборгованості до 10 травня 2021 року.
14 січня 2011 року між публічним акціонерним товариством «Укрсоцбанк» та ОСОБА_1 було укладено додаткову угоду № 3 про внесення змін до укладено договір про надання відновлювальної кредитної лінії №ЗП021/2007 від 25 травня 2007 року, відповідно до якої сторонами узгоджено внесені зміни до договору кредиту та встановлено процентну ставку за користування кредитом на рівні 15,2 % річних.
Відповідно до п.3.1. додаткової угоди № 5 починаючи з 08.12.2011 року по 07.12.2012 року включно процентна ставка за договором кредиту встановлюється в розмірі 14 % річних
Відповідно до ст.1054 Цивільного кодексу України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, установлених договором, а позичальник зобовязується повернути кредит та сплатити проценти (ч.1 ст.1048 ЦК).
Відповідно до ст.629 Цивільного кодексу України договір є обовязковим для виконання сторонами. Згідно з нормою ст.526 ЦК зобовязання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. У разі порушення зобовязання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема: зміна умов зобовязання; сплата неустойки; відшкодування збитків та моральної шкоди (ст.611 ЦК). Порушенням зобовязання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобовязання (неналежне виконання) (ст.610 ЦК). Одним з видів порушення зобовязання є прострочення невиконання зобовязання в обумовлений сторонами строк. Якщо в зобовязанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню в цей строк (термін).
Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено в ст.1050 ЦК. Якщо договором установлений обовязок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до ст.1048 цього кодексу (ч.2 ст.1050 ЦК).
Відповідно до ст. 625 ЦК України боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним грошового зобов'язання. Боржник, який прострочив виконання грошового зобов'язання, на вимогу кредитора зобов'язаний сплатити суму боргу з урахуванням встановленого індексу інфляції за весь час прострочення, а також три проценти річних від простроченої суми, якщо інший розмір процентів не встановлений договором або законом.
При постановленні судового рішення суд враховує правовий висновок Верховного Суду України у справі №6-2879цс16, у якому Верховним Судом України визначено, що відповідно до статті 2 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» у редакції, чинній на момент розгляду справи в суді, на час проведення антитерористичної операції забороняється нарахування пені та/або штрафів на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами та договорами позики з 14 квітня 2014 року громадянам України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, а також юридичним особам та фізичним особам підприємцям, що провадять (провадили) свою господарську діяльність на території населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція.
Банки та інші фінансові установи, а також кредитори зобов'язані скасувати зазначеним у цій статті особам пеню та/або штрафи, нараховані на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитними договорами і договорами позики у період проведення антитерористичної операції.
Отже, при обчисленні розміру стягуваної заборгованості за кредитними договорами з громадян України, які зареєстровані та постійно проживають або переселилися у період з 14 квітня 2014 року з населених пунктів, визначених у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, суди повинні враховувати вимоги статі 2 Закону України від 2 вересня 2014 року № 1669-VII «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції».
Виходячи з того, що місто проживання відповідача - місто Донецьк, входить до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженого розпорядженням Кабінету Міністрів України від 2 грудня 2015 року
№ 1275-р., пеня розрахована за період, який утворився після 14 квітня 2014 року, не підлягають задоволенню вимоги позивача про стягнення з відповідача пені, нарахованої на основну суму заборгованості із зобов'язань за кредитним договором.
Таким чином, позов підлягає задоволенню частково.
У відповідності до ст.88 ЦПК України, суд стороні, на користь якої ухвалено рішення, присуджує з другої сторони понесені і документально підтвердженні судові витрати, які складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом судової справи, а саме витрат, пов'язаних з публікацією в пресі оголошення про виклик відповідача в розмірі 420 грн.
Керуючись ст.ст.10, 60, 208-210, 212-215, 218, 224-232 ЦПК України, суд,
Позов публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості задовольнити частково.
В іншій частині позовних вимог відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Заочне рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Дніпропетровської області через Павлоградський міськрайонний суд шляхом подачі в 10-денний строк, з дня його проголошення, апеляційної скарги.
Суддя А. О. Врона