АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРКАСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 22-ц/793/1964/17Головуючий по 1 інстанції
Категорія : на ухвалу ОСОБА_1
Доповідач в апеляційній інстанції
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2017 року Колегія суддів судової палати в цивільних справах апеляційного суду Черкаської області в складі:

головуючогоОСОБА_2
суддівОСОБА_3, ОСОБА_4
при секретаріОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Черкаси апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 ОСОБА_7 на ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 21 серпня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_6 до секретаря Лебединської сільської ради ОСОБА_8, третя особа: Шполянський РВ ДРАЦС ГТУЮ у Черкаській області про визнання дій секретаря сільської ради неправомірними та акту недійсним, -

в с т а н о в и л а :

У серпні 2017 року ОСОБА_6 звернувся до суду із вказаним позовом.

Ухвалою Шполянського районного суду Черкаської області від 21 серпня 2017 року позивачу відмовлено у відкритті провадження та роз'яснено право на звернення з позовом до суду в порядку адміністративного судочинства.

Не погоджуючись із вищевказаною ухвалою суду першої інстанції, представник ОСОБА_6 ОСОБА_7 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати вищевказану ухвалу.

Перевіривши законність і обґрунтованість ухвали суду в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених в суді першої інстанції, колегія суддів приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає до часткового задоволення виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. 311 ЦПК України, підстави для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направлення справи для продовження розгляду до суду першої інстанції є неповне з'ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими; невідповідність висновків суду обставинам справи; порушення норм матеріального чи процесуального права, які призвели до неправильного вирішення питання.

Постановляючи ухвалу, суд першої інстанції вважав, що позовні вимоги є такими, що повязані з оскарженням рішень (нормативно-правових актів чи правових актів індивідуальної дії), дій чи бездіяльності субєкта владних повноважень, а тому позов підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.

Колегія суддів не погоджується із такими висновками суду першої інстанції з наступних підстав.

Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод визначено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ для захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 1 ЦПК).

Згідно ст. 8 ЗУ «Про судоустрій і статус суддів» ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи в суді, до підсудності якого вона віднесена процесуальним законом.

Згідно п.1 ч.2 ст.122 ЦПК України суддя відмовляє у відкритті провадження у справі, якщо заява не підлягає розгляду в судах у порядку цивільного судочинства.

Як вбачається з роз'яснень наданих у п. 4 постанови Пленуму ВСУ № 2 від 12 червня 2009 року "Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції", вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, суд повинен виходити з того, що згідно зі статтею 124 Конституції України юрисдикція загальних судів поширюється на всі правовідносини, що виникають у державі, а за частинами першою і другою статті 15 ЦПК України у порядку цивільного судочинства суди розглядають справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, крім випадків, коли розгляд таких справ за КАС України (стаття 17) або ГПК України (стаття 1, 12) віднесено до компетенції адміністративних чи господарських судів.

Звертаючись до суду із позовом, позивач просив суд визнати дії секретаря Лебединської сільської ради ОСОБА_8 неправомірними та запис акту про смерть № 72 від 30.07.1985 року недійсним.

Як роз'яснено у п. 21 постанови Пленуму ВССУ № 3 від 01 березня 2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ» якщо орган державної влади або орган місцевого самоврядування (суб'єкт владних повноважень) бере участь у справі не на виконання своїх владних повноважень, а з інших правових підстав; не здійснює владних управлінських функцій щодо іншого учасника спору (наприклад, надання згоди іншому співвласнику житлового будинку на виконання переобладнання та перепланування), то залежно від змісту вимог і суб'єктного складу сторін справа підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства відповідно до вимог статті 15 ЦПК.

Ураховуючи положення статті 1 ЦПК та статті 2 КАС, не є публічно-правовим і розглядається у порядку цивільного судочинства спір між органом державної влади та органом місцевого самоврядування (суб'єктом владних повноважень) як суб'єктом публічного права та суб'єктом приватного права - фізичною особою, в якому управлінські дії суб'єкта владних повноважень спрямовані на виникнення, зміну або припинення цивільних прав фізичної особи. У такому випадку це спір про право цивільне, незважаючи на те, що у спорі бере участь суб'єкт публічного права, а спірні правовідносини врегульовано нормами цивільного та адміністративного права.

Крім того, при визначенні підвідомчості справи адміністративним судам чи судам загальної юрисдикції потрібно виходити з характеру спірних правовідносин, прав та інтересів, за захистом яких звернувся позивач, а не лише із суб'єктивного складу учасників правовідносин.

Відповідно до ст.ст. 1, 2, 17 Закону України «Про державну реєстрацію актів цивільного стану» цей Закон регулює відносини, пов'язані з проведенням державної реєстрації актів цивільного стану, внесенням до актових записів цивільного стану змін, їх поновленням і анулюванням, визначає засади діяльності органів державної реєстрації актів цивільного стану. Актами цивільного стану є події та дії, які нерозривно пов'язані з фізичною особою і започатковують, змінюють, доповнюють або припиняють її можливість бути суб'єктом цивільних прав та обов'язків. Державній реєстрації відповідно до цього Закону підлягають народження фізичної особи та її походження, шлюб, розірвання шлюбу у випадках, передбачених законом, зміна імені, смерть. Державна реєстрація смерті проводиться органом державної реєстрації актів цивільного стану на підставі: 1) документа встановленої форми про смерть, виданого закладом охорони здоров'я або судово-медичною установою; 2) рішення суду про встановлення факту смерті особи в певний час або про оголошення її померлою.

З матеріалів справи вбачається, що даний спір виник між секретарем сільської ради, як посадовою особою органу місцевого самоврядування, та ОСОБА_6 з приводу оскарження управлінських дій та акту секретаря сільської ради, що нерозривно повязані з фізичною особою, а саме актового запису про смерть, тому за своєю природою не є публічно-правовим спором.

Таким чином, незважаючи на те, що відповідач є суб'єктом публічного права, даний спір є цивільно-правовим та повинен вирішуватися за нормами цивільного права в порядку цивільного судочинства.

Судом першої інстанції вказані положення законодавства враховані не були, що призвело до неправильного вирішення питання про відкриття провадження у справі, у зв'язку з чим оскаржувану ухвалу необхідно скасувати із передачею справи для вирішення питання про відкриття провадження у справі до суду першої інстанції.

Керуючись ст.ст. 303, 307, ст. 311, ст.ст. 313 - 315 ЦПК України колегія суддів, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_6 ОСОБА_7 задовольнити частково.

Ухвалу Шполянського районного суду Черкаської області від 21 серпня 2017 року скасувати, а матеріали справи направити до Шполянського районного суду Черкаської області для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Ухвала суду апеляційної інстанції набирає чинності негайно та касаційному оскарженню не підлягає.

Головуючий :

Судді :