Провадження № 2/127/6807/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня 2017 року м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Воробйов В.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя,-

В С Т А Н О В И В:

До Вінницького міського суду Вінницької області надійшли матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя.

Відповідно до ч. 1 ст. 185 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 175 і 177 цього Кодексу, протягом пяти днів з дня надходження до суду позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.

Згідно п. 11 ч. 1 розділу XІІІ Перехідних положень ЦПК України, в редакції чинній з 15.12.2017 року, заяви, подані до набрання чинності цією редакцією Кодексу, провадження за якими не відкрито на момент набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цієї редакції Кодексу. Такі заяви не можуть бути залишені без руху, повернуті або передані за підсудністю, щодо них не може бути прийнято рішення про відмову у прийнятті чи відмову у відкритті провадження за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу, якщо вони подані з додержанням відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності цією редакцією Кодексу.

З матеріалів позовної заяви вбачається, що позовна заява подана без додержання відповідних вимог процесуального закону, які діяли до набрання чинності ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року.

Так, в порушення п.п. 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, в редакції, яка діяла до набрання чинності нової редакції ЦПК України, позивачем не зазначенодоказів щодо наявності спору про право та оспорювання або невизнання відповідачем прав позивача на частину спільного майна; щодо звернення до відповідача з вимогою про поділ спірного майна та його відмови від такого поділу. Також, позивач не зазначила доказів, наявності правовстановлюючих документів та права власності на спірне майно; щодо наявності спірного майна на час звернення із позовною заявою до суду; щодо придбання спірного майна сторонами під час шлюбу.

Жодних обґрунтованих заяв чи клопотань про неможливість отримання таких доказів позивачка також не заявляє.

Вимога щодо зазначення в позовні заяві доказів, що підтверджують обставини, якими позивачка обґрунтовує свої вимоги, передбачена і в п. 5 ч. 3 ст. 175 ЦПК України редакції чинній з 15.12.2017 року.

Не зазначаючи вказаних вище обставин та доказів, які є обов'язковими при розгляді справ даної категорії, позивач порушує право відповідача на захист, оскільки незрозумілість, нечіткість обставин, якими обґрунтовуються заявлені вимоги до нього, позбавляє його можливості оформлення відзиву відповідно до вимог чинного ЦПК України.

Крім того, Європейський Суд нагадує, що положення підпункту «а» п. 3 ст. 6 Конвенції необхідно аналізувати у світлі більш загальної норми про право на справедливий судовий розгляд, гарантоване п. 1 цієї статті. У справі надання повної, детальної інформації щодо заявлених вимог та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду. Право бути поінформованим про характер і підставу позову потрібно розглядати у світлі права мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «b» п. 3 ст. 6 Конвенції.

Також позивачем не зазначено ціну позову та вартість спірного майна на момент звернення до суду. Згідно п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається вартістю майна, яка відповідно до вимог чинного законодавства визначається виходячи з ринкової вартості спірного майна.

Механізм проведення оцінки нерухомого та рухомого майна для цілей обчислення державного мита та інших обовязкових платежів визначений постановою Кабінету Міністрів України «Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства» від 21 серпня 2014 року №358 .

Відповідно до п.п. 1 п. 1 вказаної вище постанови оціночною вартістю для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства є ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Також, згідно вимог даної Постанови, оцінка обєкта для цілей оподаткування здійснюється субєктами оціночної діяльності, які відповідають вимогам, установленим Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», у складі яких працює хоча б один оцінювач, який отримав кваліфікаційне свідоцтво оцінювача відповідно до вимог Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» хоча б за однією з таких спеціалізацій у межах напряму 1 «Оцінка обєктів у матеріальній формі» і напряму 2 «Оцінка цілісних майнових комплексів, паїв, цінних паперів, майнових прав та нематеріальних активів, у тому числі прав на обєкти інтелектуальної власності».

Документ, який підтверджує вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб'єктом оціночної діяльності - суб'єктом господарювання відповідно до договору це звіт про оцінку майна (стаття 12 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні»).

Однак, матеріали позовної заяви не містять звіту про оцінку майна заявленого в позовній заяві, яким би підтверджувалась ціна позову.

Крім того, вказана норма також передбачена ст. 176 ЦПК України в редакції чинній з 15.12.2017 року.

Також, позивачем не сплачено судовий збір за подання до суду позовної заяви з майнової вимогою та не зазначено та не надано доказів щодо підстав його розстрочки.

Відповідно до частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір», ставки судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру мінімальної заробітної плати та не більше 5 розмірів мінімальної заробітної плати.

З огляду на вище викладене, позивачу необхідно сплатити судовий збір за ставками майнового характеру, яка подана фізичною особою, виходячи із ціни позову майнової вимоги.

Згідно із ч.2 ст.81 ЦПК України, норма якої дублюється у ч.2 ст.176 ЦПК України в редакції від 15.12.2017 року, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

На підставі вищенаведеного при зверненні до Вінницького міського суду позивачу слід сплатити судовий збір в розмірі 8000,00 грн. за реквізитами: Отримувач коштів: УДКСУ у м. Вінниці, Код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38054707; Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Вінницькій області; код банку отримувача (МФО): 802015; Рахунок отримувача: 0002; Код класифікації доходів бюджету: 22030101; Призначення платежу: *;101;(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті); Судовий збір, за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Вінницький міський суд Вінницької області (назва суду, де розглядається справа).

За таких обставин, дану заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення зазначених недоліків.

На підставі викладеного та керуючись ст.185 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя - залишити без руху та надати позивачу строк для усунення вказаних недоліків десять днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху, про що повідомити позивача.

В разі невиконання вказаних недоліків, дана заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: