Провадження № 2/761/7523/2017
У Х В А Л А

09 жовтня 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, державного нотаріуса Першої Київської Державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни, треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, ОСОБА_4, про визнання недійсним і скасування реєстрації договору дарування, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння,

В С Т А Н О В И В:

05.10.2017 року ОСОБА_1 через свого представника ОСОБА_6 звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з позовом до ОСОБА_2, державного нотаріуса Першої Київської Державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни, треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, ОСОБА_4, про визнання недійсним і скасування реєстрації договору дарування, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння.

Разом з тим, під час вивченням матеріалів вказаної позовної заяви було встановлено, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, а у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

При цьому, згідно змісту позовних вимог позивач просить як визнати недійсним договір дарування, скасувати державну реєстрацію договору дарування та зобов'язати нотаріуса зареєструвати право власності на ? частки квартири, так визнати право власності на ? частки квартири та витребувати майно з чужого незаконного володіння.

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має одночасно майновий та немайновий характер, а позовна заява має містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

У разі виправлення недоліків в частині зазначення ціни позову нову заяву необхідно подати разом із її копіями відповідно до кількості учасників процесу.

Крім того, відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору із позовних заяв майнового характеру, які подаються до суду фізичними особами або фізичною особою-підприємцем становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а із позовних заяв немайнового характеру, які подаються до суду фізичною особою - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

При цьому, згідно з вимогами ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру. У разі, коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Згідно роз'яснень, які містяться в п. 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру, наприклад, зняття арешту з майна та визнання права власності на це майно. При цьому, судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Так, зі змісту позовних вимог вбачається, що позивачем у позовній заяві об'єднано вимоги майнового характеру про визнання права власності на ? частки квартири та витребування майна з чужого незаконного володіння, а також вимоги немайнового характеру про визнання недійсним договору дарування, скасування державної реєстрації договору дарування та зобов'язання нотаріуса зареєструвати право власності на ? частки квартири.

Разом з тим, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень ч. 2 зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому, згідно вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Як вбачається, позивачем до позовної заяви додано квитанції про сплату судового збору у загальному розмірі 1 920 грн. 00 коп. При цьому, згідно змісту позовної заяви та матеріалів, доданих до позовної заяви, позивач просить визнати право власності на ? частки квартири, яке знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

Враховуючи викладене та те, що зміст позовних вимог стосується визнання особистою приватною власністю частини нерухомого майна, яке знаходиться в Шевченківському районі м.Києва, сплачений судовий збір вочевидь не відповідає одному відсотку від дійсної вартості спірного майна, а ціна позову взагалі не вказана, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8 000 грн.

Відтак, враховуючи положення ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та роз'яснення, які містяться в п. 12 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року № 10, позивачу слід було надати до суду підтвердження щодо сплати судового збору за подання до суду трьох самостійних вимог немайнового характеру, тобто, по 640 грн. 00 коп. за кожну, а загальна сума судового збору за подання даної позовної заяви, беручи до уваги визначений судом попередній розмір судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8000 грн. 00 коп., має становити 9920 грн. 00 коп. (640+640+640+8000=9920).

Проте, до позовної заяви позивачем додано квитанцію про сплату судового збору на загальну суму лише 1 920 грн. 00 коп.

Отже, позивачу слід надати до суду документ, яки й би підтверджував доплату судового збору у розмірі 8 000 грн. 00 коп. (9920-1920=8000).

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119-121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, державного нотаріуса Першої Київської Державної нотаріальної контори, приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Змисловської Тетяни Василівни, треті особи: Київське міське бюро технічної інвентаризації, ОСОБА_4, про визнання недійсним і скасування реєстрації договору дарування, визнання права власності та витребування майна з чужого незаконного володіння - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, попередивши, що в разі не усунення вказаних недоліків заява буде вважатися неподаною та підлягатиме поверненню позивачу.

Ухвала в частині визначення розміру судового збору може бути оскаржена до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В решті ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: