Провадження № 2/520/9012/17
УХВАЛА

13.10.2017 року

Київський районний суд м. Одеси в складі:

головуючого - судді Калініченко Л.В.

при секретарі Єгоровій Н.Ю.,

розглянувши у попередньому судовому засіданні в місті ОСОБА_1 заяву представника Одеської міської ради про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2017 року по цивільній справі №520/10936/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів,

В С Т А Н О В И В:

14.09.2017 року до Київського районного суду міста ОСОБА_1 надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів, в якій позивач просить суд:

- стягнути з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на користь ОСОБА_2 грошову суму, передану як завдаток за попереднім договором купівлі-продажу нерухомості від 01 вересня 2017 року, в сумі 1000000 гривень 00 копійок.

Відповідно до автоматизованої системи документообігу цивільну справу було розподілено судді Калініченко Л.В.

Ухвалою судді Київського районного суду міста Одеси від 15.09.2017 року на підставі вищевказаної позовної заяви відкрито провадження по справі та призначено дату і час проведення попереднього судового засідання.

В позовній заяві, позивачем ОСОБА_2 було одночасно заявлено вимогу про забезпечення позову, в якій просив суд:

- накласти арешт (заборону відчуження) на нежитлові будівлі «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4, які належать ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ», ідентифікаційний код юридичної особи 05511627;

- заборонити органам Державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області проведення будь-яких виконавчих дій стосовно нежитлових будівель «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що знаходяться за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4, які належать ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ», ідентифікаційний код юридичної особи 05511627.

Оскільки подана позивачем заява про застосування заходів забезпечення позову відповідала приписам та вимогам, встановленим ч.2 ст. 151 ЦПК України, оскільки підлягає невідкладному розгляду, 18.09.2017 року Київським районним судом міста ОСОБА_1 було розглянуто зазначену заяву ОСОБА_4, за наслідком розгляду якої постановлену ухвалу якою заяву задоволено частково.

Вжито заходи забезпечення позову по цивільній справі №520/10936/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів, а саме: накладено арешт на нежитлові будівлі «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що розташовані за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ», . В іншій частині заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову залишено без задоволення.

13.10.2017 року до Київського районного суду міста ОСОБА_1 надійшла заява від представника Одеської міської ради про скасування заходів забезпечення позову, в якій представник просить суд скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2017 року по цивільній справі №520/10936/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів.

В обґрунтування заяви представник Одеської міської ради посилається на те, що на виконанні у відділі примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області перебуває наказ виданий Господарським судом Одеської області від 13.05.2016 по справі № 916/3294/14, про стягнення з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на користь Одеської міської ради 6762613 гривень 35 копійок.

10.06.2016 державним виконавцем винесено постанову ВП № 51381898 про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання вищезазначеного наказу.

08.09.2016 державним виконавцем здійснено вихід за місцем знаходження боржника та проведено опис й арешт майна боржника, а саме: складу № 2 під літерою «Г» площею 330,4 кв.м. та складу № 1 під літерою «Й» площею 497,4 кв.м., які розташовані на території ТДВ «РГМ» за адресою: м. Одеса, проспект Маршала Жукова, 4, про що складено відповідний акт.

Надалі представнику Одеської міської ради, стало відомо, що 18.09.2017 року Київським районним судом міста ОСОБА_1 постановлено ухвалу суду про забезпечення позову ОСОБА_2 до ТДВ «РГМ» про стягнення грошових коштів по справі №520/10936/17, якою накладено арешт на вказане нерухоме майно належне ТДВ «РГМ».

Представник Одеської міської ради посилається на те, що накладений, на підставі ухвали Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2017 року, арешт на належне ТДВ «РГМ» на праві власності нерухоме майно, порушує інтереси Одеської міської ради, оскільки це є єдине майно належне ТДВ «РГМ», яке одночасно є боржником за виконавчим провадженням ВП № 51381898, та за рахунок майна якого, Одеська міська рада - стягувач за зазначеним виконавчим провадженням, мала надію на задоволення своїх вимог щодо стягнення з ТДВ «РГМ» заборгованості в сумі 6762613 гривень 35 копійок.

Крім того, представник Одеської міської ради зазначив, що вимоги ОСОБА_2 стосуються стягнення з ТДВ «РГМ» грошових коштів в сумі 1000000 гривень 00 копійок, у той час, заборгованість ТДВ «РГМ» перед Одеською міською радою складає 6762613 гривень 35 копійок, що є набагато більшим розміром.

У звязку з чим, представник Одеської міської ради вважає, що вжити судом заходи забезпечення позову по справі №520/10936/17 перешкоджають здійсненню виконавчих дій у виконавчому провадженні ВП № 51381898, отримати стягувачу Одеській міській раді грошові кошти, за рахунок майна ТДВ «РГМ», в погашення заборгованості в сумі 6762613 гривень 35 копійок, та взагалі порушують мету інституту вжиття заходів забезпечення позову, які в свою чергу застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

Стаття 154 ЦПК України закріпляє право сторін на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, яка розглядається судом протягом двох днів.

Суд, проаналізувавши матеріали справи, встановив наступні обставини:

Подана представником Одеської міської ради заява про скасування заходів забезпечення позову відповідає приписам та вимогам, встановленим ст. 154 ЦПК України, та таким чином вона підлягає невідкладному розгляду.

Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

В попереднє судове засідання сторони по справі не зявились, однак у відповідності до вимог ч.5 ст. 154 ЦПК України, судом було ухвалено провести розгляд заяви представника Одеської міської ради в судовому засіданні за відсутності сторін по справі.

Дослідивши надані до суду документи, матеріали справи, суд вважає заяву представника Одеської міської ради підлягаючою задоволенню, з наступних підстав.

Судом встановлено, що 18 вересня 2017 року Київським районним судом міста ОСОБА_1 постановлено ухвалу, якою частково задоволено заяву ОСОБА_2 про застосування заходів забезпечення позову по справі №520/10936/17.

Накладено арешт на нежитлові будівлі «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що розташовані за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ», . В іншій частині заяву позивача ОСОБА_2 про забезпечення позову залишено без задоволення.

Під час постановлення вказаної ухвали суду, судом було встановлено, що ОСОБА_2 подано до Київського районного суду міста ОСОБА_1 позов про стягнення з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на свою - ОСОБА_2 користь грошової суми, переданої як завдаток за попереднім договором купівлі-продажу нерухомості від 01 вересня 2017 року, в сумі 1000000 (один мільйон) гривень 00 копійок.

Судом враховувалось, що в обґрунтування вказаної вимоги позивач посилався на те, що 01 вересня 2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» укладено попередній договір купівлі-продажу нерухомості, відповідно до умов якого позивач ОСОБА_2 та відповідач ТДВ «РГМ» дійшли згоди про те, що 07 вересня 2017 року сторонами буде укладено основний договір купівлі-продажу нерухомого майна, а саме нежитлових будівель «Г,Й», загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, за умовами якого відповідач - продавець передасть у власність позивача - покупця, а покупець прийме зазначене майно і сплатить за нього грошову суму в загальному розмірі 5138000 (п'ять мільйонів сто тридцять вісім тисяч) гривень 00 копійок.

Позивачем також було зазначено, що відповідно до п.п. 3.1, 5.1 попереднього договору від 1 вересня 2017 року, при підписанні цього договору позивач передав, а відповідач прийняв 1000000 (один мільйон) гривень 00 копійок на підтвердження зобов'язання і на забезпечення його виконання, з метою забезпечення реалізації своїх намірів щодо купівлі-продажу.

Під час укладення попереднього договору, сторони визначили, що грошова сума в розмірі 1000000 гривень 00 копійок є завдатком та у разі ухилення відповідача від укладення основного договору 07 вересня 2017 року підлягає поверненню позивачу в подвійному розмірі протягом двох днів, після настання події ухилення, тобто після 7 вересня 2017 року (п.5.3 попереднього договору). За умовами п. 6.1. попереднього договору від 1 вересня 2017 року, сторони визначили, що укладення основного договору має здійснитись не пізніше 7 вересня 2017 року.

Позивач посилався на те, що у встановлений сторонами строк 07 вересня 2017 року відповідач ухилився від укладення основного договору купівлі-продажу, посилаючись на зміну вартості об'єкта нерухомого майна в зв'язку із зміною курсу долару США по відношенню до гривні, суму завдатку не повертає, у звязку з чим ОСОБА_2 вимушений був звернутись до суду з цим позовом для захисту своїх прав та інтересів.

Також позивач вважав, що станом на цей час, існує необхідність у забезпеченні позову шляхом накладення арешту на спірне майно відповідача та оголошенні заборони, оскільки з вказаних виниклих обставин між сторонами, виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову.

З наданих позивачем до позову документів, згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності за №95155179 від 21.08.2017 року, було встановлено, що нерухоме майно - нежитлові будівлі, загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, які є предметом спірного попереднього договору купівлі-продажу нерухомості від 01 вересня 2017 року, належать відповідачеві ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» () на підставі договору від 11.08.2017 року, посвідченого приватним нотаріусом Одеського міського нотаріального округу ОСОБА_1, зареєстрованого в реєстрі за №135.

З вказаної ухвали суду від 18.09.2017 року вбачається, що суд вжив вказані заходи забезпечення позову ОСОБА_2 по справі №520/10936/17 на підставі того, що аналізуючи викладені посилання, встановив, що між сторонами виник спір стовно неналежного виконання попереднього договору купівлі-продажу нерухомості від 01 вересня 2017 року, позивачем заявлені вимоги до відповідача про стягнення з останнього грошових коштів, сплачених як завдаток за попереднім договором купівлі-продажу, в сумі 1000000 (один мільйон) гривень 00 копійок, предметом спірного попереднього договору є нерухоме майно - нежитлові будівлі «Г,Й», загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, які належать на праві власності відповідачеві ТДВ «РГМ», та як стверджує позивач, за умовами вказаного попереднього договору, він - ОСОБА_2 сплатив відповідачеві грошові кошти в сумі 1000000 гривень відповідачеві, як завдаток, а відповідач зобовязався в строк до 07.09.2017 року укласти з ОСОБА_2 основний договір купівлі-продажу стосовно вказаних нежитлових приміщень, однак відповідач ухилився від виконання вказаних умов, основний договір купівлі-продажу не уклав, грошові кошти, отримані як завдаток, позивачеві не повернув, у звязку з чим позивач вернувся до суду з відповідним позовом за захистом своїх прав та інтересів.

На підставі викладеного, встановленого спору між сторонами, заявленими позивачем позовними вимогами, оскільки вказане нерухоме майно належить відповідачеві по справі, яке є предметом спірного попереднього договору та саме у звязку з невиконанням якого, позивач просить суд стягнути з відповідача грошові кошти в сумі 1000000 (один мільйон) гривень 00 копійок, суд встановив, що заявлені вимоги про забезпечення позову є співрозмірними позовним вимогам, невжиття заходів забезпечення позову може зробити неможливим виконання рішення суду у випадку його постановлення на користь позивача, оскільки на підставі вищевикладених обставин зазначених позивачем суд вважав, що є існування загрози невиконання та утруднення виконання відповідачем можливого рішення суду про задоволення позову на користь позивача, оскільки перебуваючи у власності відповідача нерухоме майно, яке є предметом спірного договору, може бути в будь-який час відчужене та перереєстровано на користь третіх осіб, що зробить неможливим виконання рішення суду у разі його постановлення на користь позивача, а відтак й порушить права позивача на судовий захист, а забезпечення позову навпаки виступають запорукою виконання можливого рішення суду.

Надалі, 13.10.2017 року до Київського районного суду міста ОСОБА_1 надійшла заява від представника Одеської міської ради про скасування заходів забезпечення позову, вжитих ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2017 року по цивільній справі №520/10936/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів, у звязку з тим, що вказані заходи забезпечення позову порушують права та інтереси Одеської міської ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з ч. 1 ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Відповідно до ч. 1 ст. 16 ЦК України, кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.

Відповідно до вимог ст.11 ЦПК України, суд розглядає цивільні справи не інакше, як за зверненням фізичних чи юридичних осіб в межах заявлених ними вимог. Особа, яка бере участь у справі, розпоряджається своїми правами щодо предмету спору на власний розсуд.

Згідно зі ст. 1 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.

Пункт 1статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі - Конвенція) встановлює, що кожен має право на розгляд його справи судом.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод ратифікована Україною Законом України "Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів N 2, 4, 7 та 11 до Конвенції" N 475/97-ВР від 17 липня 1997 року і набрала чинності для України 11 вересня 1997 року.

Європейський суд з прав людини, юрисдикція якого поширюється на всі питання тлумачення і застосування Конвенції (пункт 1 статті 32 Конвенції) наголошує, що пункт 1 статті 6 Конвенції гарантує кожному право на подання до суду скарги, пов'язаної з його або її правами та обов'язками цивільного характеру (рішення від 21 лютого 1975 року у справі "Голдер проти Сполученого Королівства" (п. 36).

На це "право на суд", в якому право на доступ до суду є одним з його аспектів, може посилатися кожен, хто небезпідставно вважає, що втручання у реалізацію його або її прав цивільного характеру є неправомірним (рішення від 13 жовтня 2009 року у справі "Салонтаджі-Дробняк проти Сербії" (п. 132).

Відповідно до ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими учасниками судового процесу.

З наданих представником Одеською міською радою доказів до суду, судом також встановлено, що постановою Одеського апеляційного господарського суду від 28 квітня 2016 року у справі №916/3294/14 задоволено позов прокурора Київського району м. Одеси в інтересах держави в особі Одеської міської ради та стягнуто з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» - 6762613 гривень 35 копійок збитків.

10.06.2016 р. Державним виконавцем відділу примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції в Одеській області винесено постанову ВП № 51381898 про відкриття виконавчого провадження з примусового виконання наказу Одеського апеляційного господарського суду за № 916/3294/14 від 28 квітня 2016 року про стягнення з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на користь Одеської міської ради збитків в сумі 6762613 гривень 35 копійок.

В рамках виконавчого провадження, державним виконавцем винесено постанову про арешт майна боржника від 14.07.2017 року, якою накладено арешт на 0,054 частки будівель та споруд загальною площею 15810,4 кв.м., які знаходяться за адресою: м. Одеса, проспект Жукова Маршала (проспект Небесної Сотні, проспект Ленінської Іскри), будинок 4.

Після проведення оцінки відповідного об'єкту нерухомості 12.09.2017 року відділом примусового виконання рішень управління державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції в Одеській області направлено до ОФ ДП «СЕТАМ» заявку щодо передачі на реалізацію нежитлової нерухомості, відповідно до якої нежитлові будівлі «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що розташовані за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4.

З наданих до суду документів також вбачається, що на Інтернет-ресурсі, триває подання заявок, наявне відповідне оголошення про проведення електронних торгів щодо реалізації вказаного нерухомого майна.

Відповідно до ч. 1 ст. 14 ЦПК України, судові рішення, що набрали законної сили, обовязкові для всіх органів державної влади і органів місцевого самоврядування, підприємств, установ, організацій, посадових чи службових осіб та громадян і підлягають виконанню на всій території України.

У статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачено, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року (далі - Конвенція) і протоколи до неї, згоду на обов'язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини (надалі - Європейського суду) та Європейської комісії з прав людини як джерело права.

Так, у рішенні Європейського суду в справі «СОВТРАНСАВТО-ХОЛДИНГ» проти України (заява № 48553/99) від 25.07.2002 зазначено, що суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики право на справедливий судовий розгляд, гарантований статтею 6 § 1, повинне тлумачитися в світлі преамбули Конвенції, яка проголошує верховенство права як елемент спільної спадщини держав-учасниць. Одним з основних елементів верховенства права є принцип правової певності, який серед іншого передбачає, що у будь-якому спорі рішення суду, яке вступило в законну силу, не може бути поставлене під сумнів («Брумареску проти Румунії»).

Примусове виконання рішень здійснюється державною виконавчою службою, приватним виконавцем на підставі виконавчих документів, визначених Законом України «Про виконавче провадження».

Виконання рішення, ухваленого тим чи іншим судом, треба розглядати як невід'ємну складову судового розгляду, як цього вимагає положення статті 6 Конвенції, у якому йдеться про необхідність забезпечення справедливого судового процесу (перше рішення стосовно Росії: «Бурдов проти Росії». Комюніке Секретаря Суду 07.05.2002; рішення у справі «Горнсбі проти Греції» від 19.03.1997 тощо).

Відповідно до рішення Європейського суду у справі «Агрокомплекс проти України» (заява № 23465/03) від 06.10.2011 існування заборгованості, яка підтверджена остаточним і обов'язковим для виконання судовим рішенням, дає особі, на користь якої таке рішення винесено, підґрунтя для «законного сподівання» на виплату такої заборгованості і становить «майно» цієї особи у значенні статті 1 Першого протоколу (див. серед інших рішень, рішення у справі «Бурдов проти Росії», заява № 59498/00, та інші справи, зазначені в ній).

На підставі викладеного, судом встановлено, що вжиті ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2017 року заходи забезпечення позову по цивільній справі №520/10936/17, перешкоджають виконанню наказу Одеського апеляційного господарського суду за № 916/3294/14 від 28 квітня 2016 року про стягнення з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на користь Одеської міської ради збитків в сумі 6762613 гривень 35 копійок, який набрав законної сили, перебуває на примусовому виконанні, перешкоджає реалізації спірного нерухомого майна, за рахунок якого Одеська міська рада має підґрунтя для «законного сподівання» на задоволення своїх вимог щодо стягнення з ТДВ «РГМ» заборгованості в сумі 6762613 гривень 35 копійок, а тому порушують права та інтереси Одеської міської ради.

Під час ухвалення рішення щодо скасування заходів забезпечення позову, судом ураховується, що у відповідності до інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта за №96846312 від 11.09.2017 року, на належні ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» нежитлові будівлі «Г,Й», загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, зареєстровані додаткові обтяження:

- арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження: 22150636, зареєстрований на підставі постанови, опису й арешту майна боржника, серія та номер: б/н, виданий 08.09.2016 року, видавник: ВПВР УДВС ГТУЮ в Одеській області;

- арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження:22105748, зареєстрований на підставі постанови, опису й арешту майна боржника, серія та номер: б/н, виданий 08.09.2016 року, видавник: ВПВР УДВС ГТУЮ в Одеській області;

- арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження:21385910, зареєстрований на підставі постанови, про арешт майна боржника, серія та номер: 51381898, виданий 14.07.2017, видавник: ВПВР УДВС ГТУЮ в Одеській області;

- арешт нерухомого майна, номер запису про обтяження:19194557, зареєстрований на підставі акту, серія та номер: б/н, виданий 08.09.2016, видавник: ВПВР УДВС ГГТУЮ в Одеській області.

Згідно з ч. 3 ст. 151 ЦПК України, забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Забезпечення позову - це сукупність процесуальних дій, які гарантують виконання рішення суду в разі задоволення позовних вимог. Забезпечення позову є цивільно-процесуальним заходом, що вживається судом та направлений на охорону матеріально-правових інтересів позивача, що гарантують за його позовом реальне виконання судового рішення. Він застосовується лише до позовів про визнання і про присудження.

Відповідно до п.1, п. 2 ч. 1, 2 та ч. 3 ст. 152 ЦПК України, позов забезпечується, зокрема, накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб; забороною вчиняти певні дії. Суд може застосувати кілька видів забезпечення позову. Види забезпечення позову мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами.

Одним із критеріїв обґрунтованості заяви є наявність причинного зв'язку між конкретним видом забезпечення позову, про який йдеться у відповідній заяві, та наслідком у формі потенційної загрози виконанню рішення суду.

Одночасно, стаття 154 ЦПК України закріпляє право сторін на звернення до суду з заявою про скасування заходів забезпечення позову, яка розглядається судом протягом двох днів.

Суд зазначає, що згідно з ч. 3 ст.154 ЦПК України, заходи забезпечення позову можуть бути скасовані судом, який розглядає справу.

Статтею 154 ЦПК України встановлено, що суд може за заявою однієї із сторін і зважаючи на пояснення другої сторони допустити заміну одного способу забезпечення позову іншим. Заява про заміну способу забезпечення позову розглядається судом у строки, встановлені частиною другою статті 153 цього Кодексу. На заміну способу забезпечення позову за заявою відповідача потрібна згода позивача, за винятком випадку, визначеного частиною другою цієї статті.Відповідно до ч. 5 ст. 154 ЦПК України, питання про скасування заходів забезпечення позову вирішується в судовому засіданні з повідомленням осіб, які беруть участь у справі. Неявка цих осіб не перешкоджає розгляду питання про скасування заходів забезпечення позову.

Крім того, суд зазначає, що заходи забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання рішення суду і повинні застосовуватися лише у разі необхідності, оскільки безпідставне звернення до даних дій може спричинити порушення прав та законних інтересів інших осіб чи учасників процесу.

При вищевикладених обставинах, судом встановлено, що ухвалою Київського районного суду м. Одеси від 18.09.2017 року вжиті заходи забезпечення позову, а саме накладено арешт на належні ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» нежитлові будівлі «Г,Й», загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, при одночасному здійснені виконавчих дій щодо вказаного нерухомого майна під час примусового виконання наказу, виданого Господарським судом Одеської області від 13.05.2016 по справі № 916/3294/14, про стягнення з ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» на користь Одеської міської ради 6762613 гривень 35 копійок.

З урахуванням вищевикладеного, судом встановлено, що під час постановлення ухвали Київського районного суду м. Одеси від 18.09.2017 року про вжиття заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на належні ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» нежитлові будівлі «Г,Й», загальною площею 827,8 кв.м., що розташовані за адресою: Одеська область, м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Маршала Жукова), будинок 4, суду не були відомі вище встановлені обставини; тобто умови, які були підставою для вжиття вказаних заходів забезпечення позову на цей час істотно змінені, вжиті заходи забезпечення позову перешкоджають виконанню рішення суду, яке в свою чергу є обовязковим для виконання, а тому порушують права та інтереси третіх осіб в особі Одеської міської ради, у звязку чим, з метою поновлення порушених прав третіх осіб, суд вважає заяву представника Одеської міської ради обґрунтованою та такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. 154 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Заяву представника Одеської міської ради про скасування заходів забезпечення позову задовольнити.

Скасувати заходи забезпечення позову, вжиті ухвалою Київського районного суду міста ОСОБА_1 від 18.09.2016 року по цивільній справі №520/10936/17 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ» про стягнення грошових коштів, а саме:

- скасувати арешт з нежитлових будівель «Г, Й», загальною площею 827,8 кв.м, що розташовані за адресою: м. Одеса, проспект Небесної Сотні (проспект Жукова Маршала), будинок 4, які належать на праві приватної власності ОСОБА_3 з додатковою відповідальністю «РГМ», .

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області шляхом подання до Київського районного суду м. Одеси апеляційної скарги на ухвалу суду протягом пяти днів з дня проголошення ухвали, а особи які не приймали участь під час проголошення ухвали суду, протягом пяти днів з дня отримання її копії.

Головуючий Калініченко Л. В.