АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2017 року м. Київ

Колегія суддів судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва в складі: головуючого - Левенця Б.Б.

суддів - Борисової О.В., Ратнікової В.М.

при секретарі - Куркіній І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4, на заочне рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року по справі за позовом ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, Київської міської ради в особі Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» про зміну договору найму жилого приміщення, -

в с т а н о в и л а :

У вересні 2016 року позивач звернувся із зазначеним позовом на обґрунтування якого зазначив, що разом із його малолітніми дітьми ОСОБА_3, ОСОБА_4 та дружиною ОСОБА_8 проживає у квартирі АДРЕСА_1, яка перебуває у комунальній власності, на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва».

Вказана квартира складається із чотирьох ізольованих кімнат і за усною домовленістю його сім'я займає кімнату площею 11,2 кв.м. та кімнату площею 10,9 кв.м., а інші дві кімнати площею 17,1 кв.м. та 9,8 кв.м. займає ОСОБА_5, її батько ОСОБА_6 та брат ОСОБА_7

Посилаючись на те, що особовий рахунок відкритий на ОСОБА_5, однак позивач має самостійне джерело доходу, його сім'я веде окреме від відповідачів господарство, просив змінити договір найму жилого приміщення - квартири АДРЕСА_1, зобов'язати Київську міську раду в особі Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації укласти з ним окремий договір найму житлового приміщення і відкрити особовий рахунок на кімнати площею 11,2 кв.м. та 10,9 кв.м. на його ім'я. (а.с.3-4)

Директор КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» - Латанюк Н.В. у поданих до районного суду письмових поясненнях заперечував проти позову з підстав його необґрунтованості, зазначив про відсутність законних підстав укладати з позивачем договір найму. (а.с.20-22, 39-42)

Заочним рішенням Голосіївського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року в задоволенні позову ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4 до ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, Київської міської ради в особі Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, третя особа Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району міста Києва» про зміну договору найму жилого приміщення відмовлено. (а.с.45-49)

Не погоджуючись з рішенням суду ОСОБА_2, діючи в своїх інтересах та інтересах малолітніх ОСОБА_3 і ОСОБА_4, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального права, незаконність рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року, просив його скасувати та ухвалити нове рішення про задоволення позовних вимог. На обґрунтування скарги зазначив, що суд не врахував обставин та доказів якими обґрунтовані заявлені вимоги і дійшов помилкового висновку про відмову в задоволенні позову. (а.с.54-57)

В судовому засіданні позивач ОСОБА_2 підтримав скаргу і просив її задовольнити. Представник третьої особи - Романенко С.В. заперечував проти скарги і просив її відхилити.

Інші особи до суду не прибули, про час та місце розгляду справи були сповіщені встановленим порядком про що у справі є докази. (а.с. 67-73)

Зважаючи на вимоги ч. 5 ст. 76, ч. 2 ст. 305 ЦПК України колегія суддів визнала повідомлення належним, а неявку такою, що не перешкоджає апеляційному розглядові справи.

Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги, перевіривши законність і обґрунтованість рішення суду, судова колегія дійшла висновку, що апеляційну скаргу слід відхилити за наступних підстав.

Судом встановлено, що квартира АДРЕСА_1 перебуває у власності територіальної громади і знаходиться на балансі КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Голосіївського району м. Києва».

Згідно довідки форми № 3 в квартирі зареєстровані: ОСОБА_5 (власник особового рахунку), ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 (а.с.8)

Вказана квартира складається з чотирьох ізольованих кімнат - площею: 17,1 кв.м., 9,8 кв.м., 11,2 кв.м., 10,9 кв.м. та місць загального користування. (а.с.5-6)

Відповідно до ч. 1 ст. 48 ЖК УРСР жиле приміщення надається громадянам у межах норми жилої площі, але не менше розміру, який визначається Кабінетом Міністрів України і Федерацією професійних спілок України.

Відповідно до ст. 63 ЖК УРСРпредметом договору найму жилого приміщення в будинках державного і громадського житлового фонду є окрема квартира або інше ізольоване жиле приміщення, що складається з однієї чи кількох кімнат, а також одноквартирний жилий будинок. Не можуть бути самостійним предметом договору найму: жиле приміщення, яке хоч і є ізольованим, проте за розміром менше від встановленого для надання одній особі (частина перша статті 48), частина кімнати або кімната, зв'язана з іншою кімнатою спільним входом, а також підсобні приміщення (кухня, коридор, комора тощо).

Відповідно до ч. 1 ст. 104 Житлового кодексу України член сім'ї наймача вправі вимагати, за згодою інших членів сім'ї, які проживають разом з ним, укладення з ним окремого договору найму, якщо жилу площу, що припадає на нього, може бути виділено у вигляді приміщення, яке відповідає вимогам статті 63 цього Кодексу.

За роз'ясненнями, що містяться в п. 16 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 квітня 1985 року N 2 "Про деякі питання, що виникли в практиці застосування судами Житлового кодексу України", в силу ст. 104 Житлового кодексу України суд вправі задовольнити вимоги члена сім'ї наймача про поділ жилого приміщення, якщо жилу площу, що припадає на нього (або з урахуванням укладеної угоди про порядок користування жилим приміщенням), може бути виділено у вигляді ізольованого приміщення, яке складається з однієї або кількох кімнат, розмір якого не менше встановленого для надання одній особі.

При поділі жилого приміщення за вимогою члена сім'ї наймача йому може бути виділено ізольоване жиле приміщення розміром меншим за жилу площу, що припадає на нього. Однак поділ не може бути допущений, коли це призведе до штучного погіршення житлових умов позивача і викличе необхідність постановки його на облік, як такого, що потребує поліпшення житлових умов.

Аналіз вищевказаних норм дає можливість дійти висновку про те, що наймач квартири має право на укладення окремого договору найму, якщо розмір наданого приміщення не буде меншим встановленого для надання одній особі та такий договір найму не призведе до погіршення житлових умов інших наймачів квартири.

Задоволення позовних вимог та зміна договору найму спірного жилого приміщення за судовим рішенням призведе до визнання за сторонами права на приміщення площею меншою ніж встановлено законодавством для надання одній особі, надання у одноособове користування родині позивача лоджії і фактичне позбавлення права користування такою лоджією відповідачів, що свідчитиме про штучне погіршення житлових умов сторін по справі.

Тому, колегія суддів погодилась з висновками суду першої інстанції про те, що вимоги позивача суперечать правилам статті 63, статті 104 Житлового кодексу Української РСР, оскільки на одну особу буде припадати менше ніж 9 кв.м. жилої площі, встановленої постановою виконавчого комітету КМР народних депутатів президії КМР профспілок від 15.07.1985 за № 585 «Про порядок застосування в місті Києві Правил обліку громадян, які потребують поліпшення житлових умов, і надання їм жилих приміщень в Українській РСР», що не ґрунтується на вимогах Закону.

Враховуючи викладене та з огляду на положення ст. 63 ЖК України, суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні позову.

Доводи скарги цих висновків суду не спростовують, не можуть бути визнані підставою для скасування судового рішення, а тому колегія суддів їх відхилила.

Керуючись ст. 303, п. 1 ч. 1 ст. 307, ст. 308, ст. 315, 317, 319 ЦПК України, судова колегія, -

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, який діє в своїх інтересах та інтересах неповнолітніх ОСОБА_3, ОСОБА_4 - відхилити.

Рішення Голосіївського районного суду міста Києва від 09 лютого 2017 року залишити без змін.

Ухвала набирає законної сили негайно з моменту проголошення, але може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ним законної сили.

Судді Апеляційного суду міста Києва Б.Б.Левенець

О.В.Борисова

В.М.Ратнікова

Справа № 22-ц/796/4435/2017

Унікальний номер 752/14800/16-ц

Головуючий у першій інстанції - Колдіна О.О.

Доповідач Левенець Б.Б.