Справа № 758/3765/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 вересня 2017 року місто Київ

Подільський районний суд міста Києва у складі:

головуючого - судді Ларіонової Н.М.,

при секретарі Калашніковій Л.Д.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі районного суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1, інтереси якого представляє ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ» (надалі ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ»), Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк» (надалі ПАТ «УкрСиббанк»), Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрборг» (надалі ТОВ «Укрборг»), треті особи: ОСОБА_3, нотаріус Київського міського нотаріального округу Юніна Аліна Анатоліївна про визнання дій неправомірними та стягнення моральної шкоди, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до районного суду з позовом, та просить визнати неправомірними дії відповідача ПАТ «УкрСиббанк» по передачі персональних даних позивача ОСОБА_1 та відомостей, щодо нього, що становлять банківську таємницю третім особам; визнати неправомірними дії ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» по передачі персональних даних позивача та відомостей, щодо нього, що становлять банківську таємницю третім особам; заборонити ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» передавати персональні дані ОСОБА_1 та відомостей, щодо нього, що становлять банківську таємницю будь-яким третім особам, крім випадків передбачених законодавством України; визнати дії ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» такими, що здійснені з використанням нечесної підприємницької практики; стягнути з ТОВ «КЕЙ-КОЛЕКТ» на користь ОСОБА_1 моральну шкоду у розмірі 60 000,0 грн.

Позивач та його представники, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, в судове засідання повторно не з'явилися, заяв про перенесення розгляду справи чи про розгляд справи за їх відсутності не подавали.

Представник відповідача ТОВ «Кей-Колект» до початку судового засідання подана письмова заява, в якій вона просила вищевказану справу розглянути за її відсутності, та у разі неявки у судове засідання інших сторін по справі просила залишити позов без розгляду.

Представники відповідача ПАТ «УкрСиббанк», ТОВ «Укрборг» та треті особи в судове засідання не з'явилися, про час та місце слухання справи повідомлялися у встановленому законом порядку, про причини неявки суд не повідомили.

Вивчивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позовна заява підлягає залишенню без розгляду за таких підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, в судове засідання 13.07.2017 р. представники позивача, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, що підтверджено зворотним поштовим повідомленням (з відміткою про отримання судової повістки представником позивача ОСОБА_2.) в судове засідання не з'явилися (а.с. 203). Від представника позивача через канцелярію суду подано клопотання про відкладення розгляду справи. На підставі ст.169 ч.1 п.2 ЦПК України розгляд справи було відкладено на 27.09.2017 р.

В судове засідання 27.09.2017 р. представники позивача, будучи повідомленими про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, не з»явилися, заяв про розгляд справи за їх відсутності суду не подавали ( а.с. 217).

Позивач, також у судове засідання 27.09.2017 року, який повідомлявся про час та місце розгляду справи у встановленому законом порядку, не з'явився, поштова повістка повернулась до суду без вручення (а. с. 218-219).

Суд вжив всіх заходів для належного повідомлення позивача за адресою, що зазначена у позовній заяві.

Приписами ч.5 ст.76 ЦПК України передбачено, що вручення судової повістки представникові особи, яка бере участь у справі, вважається врученням повістки і цій особі.

Згідно із п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання та від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Вказані положення повинні враховуватись в системному та логічному зв'язку із положенням ст.169 цього Кодексу, згідно з якою суд відкладає розгляд справи лише в разі першої неявки в судове засідання належним чином повідомленого позивача без поважних причин (п.3 ч.1). При повторній неявці належним чином повідомленого позивача, від якого не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає заяву без розгляду.

Отже, законодавець диференціює необхідність врахування судом поважності явки позивача до суду залежно від того, яке це судове засідання: перше чи повторне. Тобто не вказує на врахування судом поважності причин при повторній неявці позивача до суду.

Це пов'язано із дією принципу цивільного судочинства - диспозитивністю, відповідно до якого кожний учасник процесу самостійно розпоряджається наданими йому законом процесуальними правами.

При цьому законодавець передбачив баланс захисту прав як позивача, який повторно не з'явився в судове засідання (незалежно від причин неявки), так і відповідача, який у зв'язку з такою неявкою вимушений витрачати свої час та кошти. Так, для відповідача - це є залишення заяви без розгляду з правом на компенсацію витрат, пов'язаних з розглядом справи (ч.3 ст.89 ЦПК України), а для позивача - це право на повторне звернення до суду з таким самим позовом (ч.2 ст.207 ЦПК України).

Згідно з вимогами ЦПК України суд не повинен з'ясовувати причини повторної неявки належним чином повідомленого позивача в судове засідання і у випадку повторної неявки позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Крім того, необхідно звернути увагу на положення ч.3 ст.27 ЦПК України відповідно до яких особи, які беруть участь у справі повинні добросовісно здійснювати свої права та обов'язки.

Європейський суд з прав людини в рішенні від 07.07.1989 р. у справі "Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії" зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

Відповідно до рішень Європейського суду з прав людини, що набули статусу остаточного, зокрема "Іззетов проти України", "Пискал проти України", "Майстер проти України", "Субот проти України", "Крюков проти України", "Крат проти України", "Сокор проти України", "Кобченко проти України", "Шульга проти України", "Лагун проти України", "Буряк проти України", "ТОВ "ФПК "ГРОСС" проти України", "Гержик проти України" суду потрібно дотримуватись розумного строку для судового провадження.

Позивач має сприяти розгляду справи, оскільки він є найбільш зацікавленим в її розгляді.

Прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава - учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух. З цього приводу прецедентними є рішення Європейського суду з прав людини у справах «Осман проти Сполученого королівства» від 28.10.1998 р. та «Круз проти Польщі» від 19.06.2001 р. У вказаних Рішеннях зазначено, що право на суд не є абсолютним. Воно може бути піддане обмеженням, дозволеним за змістом, тому що право на доступ до суду за самою своєю природою потребує регулювання з боку держави.

У зв'язку з наведеним, положення п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України, якими передбачено, що суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, не є порушенням права на справедливий судовий захист та не може вважатися обмеженням права доступу до суду.

З огляду на те, що позивач та його представники повторно не з'явилися в судове засідання та не подавали заяв про розгляд справи за їх відсутності, суд приходить до висновку, що вищевказана позовна заява підлягає залишенню без розгляду на підставі п. 3 ч. 1 ст. 207 ЦПК України.

Частиною 2 ст.207 ЦПК України передбачено, що особа, заяву якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно. Тому, залишення позову без розгляду не позбавляє позивача права повторного зверення до суду для захисту своїх порушених прав та охоронюваних законом інтересів.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.169 ч.3, 207 ч.1 п.3, 208-210, 293 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позов ОСОБА_1, інтереси якого представляє ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», Публічного акціонерного товариства «УкрСиббанк», Товариства з обмеженою відповідальністю «Укрборг», треті особи: ОСОБА_3, нотаріус Київського міського нотаріального округу Юніна Аліна Анатоліївна про визнання дій неправомірними та стягнення моральної шкоди, - залишити без розгляду.

Ухвалу може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через Подільський районний суд м. Києва з подачею апеляційної скарги протягом п'яти днів з дня отримання її копії.

Ухвала набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційну скаргу не було подано протягом встановленого законом строку. У разі подання апеляційної скарги ухвала, якщо її не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяН. М. Ларіонова