АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

29 вересня 2017 року Суддя судової палати у цивільних справах Апеляційного суду м. Києва Чобіток А.О., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року в справі за позовом Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості та за зустрічним позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства комерційного банку «ПриватБанк» про визнання договору нікчемним , -

в с т а н о в и л а :

У грудні 2015 року ПАТ КБ «ПриватБанк» пред'явив до відповідача позов, в якому просило стягнути з останнього заборгованість за кредитним договором у загальному розмірі 77 625,80 грн..

У квітні 2017 року ОСОБА_2 пред'явив зустрічний позов, в якому просив визнати кредитний договір нікчемним.

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 22 червня 2016 року первісний позов задоволено, в задоволенні зустрічного позову відмовлено.

Не погодившись з вказаним рішенням суду відповідач подав апеляційну скаргу , яка містить клопотання про відстрочення сплати судового збору до першого засідання у справі, а також і клопотання про відстрочення сплати судового збору у вигляді окремого документа . Підставою до відстрочення сплати судового збору зазначено неможливість сплати останнього.

Суд апеляційної інстанції вважає, що дане клопотання задоволенню не підлягає, оскільки Постановою Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ за № 10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз»яснено, що відповідно до статті 8 Закону N 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Заявляючи клопотання про відстрочення сплати судного збору, відповідач мотивів за яких він не має можливості сплатити суму судового збору, підтверджених належними доказами, не вказав, внаслідок чого відсутні правові підстави до його задоволення.

Підпунктом 6 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» визначено , що за подання апеляційної скарги на рішення суду, судовий збір справляється у розмірі 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги.

Частиною 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», в редакції на час подання позову, за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і

немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Крім того, згідно з підпунктом 1 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції на час подання позову, ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви майнового характеру складала 1,5 відсотка від ціни позову , але не менше 1-го розміру мінімальної заробітної плати , встановленої на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подавалась до суду ( січень 2016 року - 1378 грн.).

За пунктом 2 пункту 1 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», в редакції на час подання зустрічного позову, ставка судового збору за подання фізичною особою до суду позовної заяви немайнового характеру складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого на 1 січня календарного року, у якому відповідна заява подається до суду ( січень 2017 року - 1600 грн., 0,4 його розміру - 640,00 грн.).

Як вбачається з матеріалів справи, вимога первісного позову вимогою є майнового характеру, а тому при поданні позову, враховуючи його ціну, судовий збір підлягав сплаті у розмірі 1378 грн.00коп., а зустрічний позов складається з вимоги немайнового характеру, в зв'язку з чим судовий збір підлягав сплаті у розмірі 640,00 грн..

Таким чином, оскаржуючи рішення суду в повному обсязі, відповідач повинен сплатити судовий збір з розрахунку 110 відсотків від ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, що складає 1515,80 грн. та 704,00 грн. , а всього 2 219,80 грн. на р/р: 0010; Одержувач УДКС у Солом'янському районі; Банк одержувача ГУ ДКСУ у м. Києві; Код ; МФО банку: 820019.

Оригінал квитанції про сплату судового збору необхідно подати до суду апеляційної інстанції.

Виходячи з наведеного, провадження по апеляційній скарзі не може бути відкрито, відповідачу необхідно надати строк для усунення недоліків, а апеляційну скаргу залишити без руху, попередивши, що в разі невиконання ухвали суду, апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута відповідно до вимог ст.121 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 4 , 8 Закону України «Про судовий збір», ст. , ст. 82, 121 , 297 ЦПК України, -

у х в а л и л а :

Відмовити ОСОБА_2 в задоволені клопотання про відстрочення сплати судового збору за подачу апеляційної скарги на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року .

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Печерського районного суду м. Києва від 08 серпня 2017 року залишити без руху строком не більше ніж на п'ять днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання ухвали суду апеляційна скарга буде вважатись неподаною та повернута.

Ухвала підлягає оскарженню до Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів .

Суддя :