ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/768/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

про залишення заяви без руху

та усунення недоліків

"31" травня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючої-судді: ЛЕОНТЮК Л.К.

за участю секретаря: АВДЕЄНКО А.А.

без участі сторін

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві заяву представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про уточнення та збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва з 08.06. 2016 року перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя.

Матеріали цивільної справи надійшли до загальної канцелярії Дарницького районного суду м. Києва ( м. Київ, вул. О. Кошиця, 5 - а ) за вх. № 29959 від 08 червня 2016 року і передані судді ОСОБА_6, для вирішення питання про відкриття провадження у справі.

Відповідно до ухвали судді від 16 червня 2016 року було відкрито провадження та призначено до розгляду на 15 липня 2016 року та 15 липня 2016 року було відкладено на 12 жовтня 2016 року, однак суддя ОСОБА_6 перебуваючи у черговій відпустці згідно наказу № 96 - В від 20 вересня 2016 року по 06 листопада 2016 року, Постановою Верховної Ради України від 22 вересня 2016 року № 1600 - VIII, у зв'язку з поданням заяви про відставку ОСОБА_6 звільнений з посади судді Дарницького районного суду міста Києва та 24 жовтня 2016 року заступником керівника апарату Дарницького районного суду м. Києва було здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями Дарницького районного суду м. Києва та 25 жовтня 2016 року було передано судді Леонтюк Л .К., для продовження розгляду вищевказаної цивільної справи.

Ухвалою суду від 09 грудня 2016 року за клопотанням представника відповідача ОСОБА_3 - ОСОБА_4, який діє на підставі адвокатської угоди № 18 - 05 / 16 від 18 травня 2016 року об"єднано в одне провадження цивільну справу № 753 /10906 / 16 ( провадження 2 / 753 / 5535 / 16 ) за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя справи в одне провадження з цивільною справою № 753 / 17557 / 16 за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про поділ майна подружжя та присвоєно єдиний номер № 753 / 10906 / 16 ( провадження 2 / 753 / 5535 / 16 ).

В судовому засіданні 31 травня 2017 року від представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 надійшло клопотання про уточнення та збільшення позовних вимог.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Цивільного процесуального кодексу України кожен має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

За вимогами ч. 2 ст. 31 ЦПК України до початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач пред'явити зустрічний позов.

Відповідно ч. 1 ст .173 ЦПК України розгляд справи по суті розпочинається доповіддю головуючого про зміст заявлених вимог та про визнання сторонами певних обставин під час попереднього судового засідання, після чого з"ясовується, чи підтримує позивач свої вимоги, чи визнає відповідач вимоги позивача та чи не бажають сторони укласти мирову угоду. Отже, після того, як головуючий суддя в справі розпочав доповідь про зміст заявлених вимог ( стислий виклад позовної заяви ), позивач не має права звернутися до суду із заявою про зміну предмета чи підстав позову.

Дотримання вимог ст. 119 ЦПК України при пред`явленні позову в суд, а також в подальшому під час подачі заяв про збільшення позовних вимог і т.д, є імперативним правилом в тому числі і для суду на предмет перевірки такої заяви задля недопущення зловживання позивачем своїми правами та необґрунтованого затягування розгляду справи.

Заява про зміну предмета позову не відповідає вимогам ст. ст. 119 - 120 ЦПК України.

Згідно з ч. 1 ст. 3 та ч. 1 ст. 122 ЦПК України кожен має право звернутись за судовим захистом порушених, невизнаних чи оспорюваних прав, однак, у встановленому процесуальним законом порядку, згідно з ч.1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, передбачених ст. ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу про залишення такого позову без руху.

Відповідно до Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12 червня 2009 року « Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції » - позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати ст. 119 ЦПК України; у зв'язку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Відповідно до п. 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Так, відповідно до п. п. 1 п. 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ « Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17 жовтня 2014 року № 10, якщо в позовній заяві об"єднано дві або більше самостійних вимог не майнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог ( або загальною сумою ).

У зв"язку зі збільшенням позовних вимог,, позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до ставок визначених Законом України " Про судовий збір".

Керуючись ст.ст. 119, 121, ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_3 - ОСОБА_4 про уточнення та збільшення позовних вимог у цивільній справі за позовом ОСОБА_5 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя та за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_5 про поділ спільного майна подружжя, - залишити без руху та надати позивачу строк на усунення недоліків тривалістю п"ять днів з дня отримання копії даної ухвали.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати п'яти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає

СУДДЯ Л.К. ЛЕОНТЮК