Провадження № 2/752/1854/17
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

02 жовтня 2017 року Голосіївський районний суд міста Києва у складі: головуючого - судді Новак А.В.,

при секретарі Закаблуківській О.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особа які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління юстиції у м. Києві, Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно, -

встановив:

позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, третя особа яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління юстиції у м. Києві, Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно.

Мотивував свої вимоги тим, що предметом спору є квартира АДРЕСА_1. Власником цієї квартири була матір позивача ОСОБА_3

Вказана квартира належала ОСОБА_3, оскілки відповідно до довідки № 9 від 15.05.2013 року виданої ЖБК «Молодіжний-17» ОСОБА_3 сплатила 07 травня 1992 року суму пайового внеску за квартиру повністю.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 померла.

Позивач, яка є донькою померлої у встановлений законом строк звернулася до Другої Київської державної нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.

Другою Київською державною нотаріальною конторою 30 квітня 2015 року була заведена спадкова справа № 373/2015.

Постановою про відмову у вчиненні нотаріальних дій від 22.06.2016 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_3 у зв'язку з відсутністю необхідного правовстановлюючого документа на квартиру АДРЕСА_2.

З посиланням на зазначені обставини та обґрунтування позову, позивач просить суд ухвалити рішення, яким визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_2, в порядку спадкування після померлої ОСОБА_3

Представник позивача надіслав до суду лист з клопотанням слухати справу у його відсутність. Просила позовні вимоги задовольнити повністю з підстав зазначених у позовній заяві.

Представник відповідача в судове засідання не з'явився з невідомих суду причин. Про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином.

Дослідивши і проаналізувавши докази, які містяться в матеріалах справи, суд на основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які сторони посилались як на підставу своїх вимог і заперечень, дійшов наступних висновків.

З матеріалів справи вбачається, що власником квартири АДРЕСА_2 була ОСОБА_3, яка відповідно до довідки № 9 від 15.05.2013 року виданої ЖБК «Молодіжний-17» 07 травня 1992 року сплатила суму пайового внеску за квартиру повністю.

Із свідоцтва про смерть серії НОМЕР_1 вбачається, що ОСОБА_3 померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Матеріалами спадкової справи № 373/2015, заведеної щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3 доводиться, що після її смерті спадкоємцем за законом - донькою ОСОБА_1 було подано заяву про прийняття спадщини.

Відповідно до ст. 328 Цивільного кодексу України, право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема, з правочинів, тобто з дій особи, спрямованих на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов'язків.

Статтею 11 Цивільного кодексу України встановлені підстави для виникнення цивільних прав та обов'язків, зокрема актів органів державної влади або органів місцевого самоврядування.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків спадщини від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).

Відповідно до ст. 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів. Право власності вважається набутим правомірно, якщо інше прямо не випливає із закону або незаконність набуття права власності не встановлена судом.

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1266 ЦК України).

Відповідно до ст.1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Факт належності на праві власності спадкового майна, а саме спірної квартири спадкодавцю ОСОБА_3 підтверджується довідкою № 9 від 15.05.2013 року виданої ЖБК «Молодіжний-17», яка міститься в матеріалах спадкової справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини, вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.

Відповідно суд вважає, що ОСОБА_1 прийняла спадщину, і відповідно набула право власності в порядку спадкування за законом на спадкове майно - квартиру АДРЕСА_2.

Враховуючи те, що отримати свідоцтво про право на спадщину виявилось неможливим, у зв'язку з вищевикладеними у рішенні суду обставинами, то відповідно право ОСОБА_1 підлягає судовому захисту.

На основі повно і всебічно з'ясованих обставин, на які посилались сторони, як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених доказами, дослідженими в судовому засіданні, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у їх сукупності, встановивши правовідносини, які випливають із встановлених обставин та правові норми, які підлягають застосуванню до цих правовідносин, суд дійшов категоричного висновку про необхідність задоволення позовних вимог.

Розподіл судових витрат між сторонами вирішити за правилами ст. 88 ЦПК України.

Керуючись ст.ст. 88, 208-209, 212-215, 223, 294-296 ЦПК України,-

в и р і ш и в:

позов ОСОБА_1 до Київської міської ради, треті особа які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору - Головне управління юстиції у м. Києві, Друга Київська державна нотаріальна контора про визнання права власності на спадкове майно - задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 66.9 кв.м., житловою площею 41.6 кв.м., в порядку спадкування за законом після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року ОСОБА_3.

Рішення може бути оскаржене протягом десяти днів з дня його проголошення, а рішення яке було ухвалено без участі особи, яка її оскаржує протягом десяти днів з дня отримання копії рішення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду м. Києва через Голосіївський районний суд м. Києва.

Суддя А.Новак