overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження 2/127/4082/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

11 жовтня 2017 року Вінницький міський суд Вінницької області

головуючого судді Федчишена С.А.,

при секретарі Підвисоцькій О.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вінниці цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Замостянського відділу державної виконавчої служби міста Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про звільнення майна з-під арешту,

встановив:

В провадженні суду знаходиться вище вказана цивільна справа.

10.10.2017 року на адресу суду надійшла заява фірми «ІВО +КГ» у формі товариства з обмеженою відповідальністю про залучення її до участі в справі в якості третьої особи без самостійних вимог на стороні відповідача ОСОБА_1, оскільки даний позов випливає з кредитних правовідносин, учасником яких була дана фірма, а тому дане рішення суду може вплинути на права та обовязки фірми.

Крім того, 10.10.2017 року на адресу суду надійшло клопотання представника відповідача про залучення до участі в справі в якості третіх осіб без самостійних вимог на стороні відповідача фізичну особу підприємця ОСОБА_2 та фірму «ІВО +КГ» у формі ТОВ в особі Генерального директора ОСОБА_3.

Заслухавши думку учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази в їх сукупності, з метою повного та обєктивного розгляду справи, суд дійшов висновку про задоволення даних клопотань.

Відповідно до ст. 35 ЦПК України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до ухвалення судом рішення, якщо рішення в справі може вплинути на їх права або обов'язки щодо однієї із сторін.

Керуючись ст. ст. 35, 209, 210 ЦПК України, суд,-

ухвалив:

Залучити до участі в справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1, за участю третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору Замостянського відділу державної виконавчої служби міста Вінниця Головного територіального управління юстиції у Вінницькій області про звільнення майна з-під арештув якості третіх осіб без самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача фізичну особу підприємця ОСОБА_2 та фірму «ІВО +КГ» у формі товариства з обмеженою відповідальністю в особі генерального директора ОСОБА_3.

Ухвала остаточна та оскарженню не підлягає.

Суддя:
Обухівський районний суд Київської області
Справа № 372/2622/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
03 жовтня 2017 року Суддя Обухівського районного суду Київської області Потабенко Л.В., розглянувши заяву:
Боржник: ОСОБА_1 (місце реєстрації: Київська область, Обухівський район, м. Українка, вул. Енергетиків, б. 6, кв. 32).
Відповідно до ст.ст. 96, 102, 103 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 525, 526, 527, 530 Цивільного кодексу України, ст.ст. 67, 68 Житлового кодексу України, -
3. Боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування повинна відповідати вимогам ч. 2,3 ст. 105 ЦПК України.
4. У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили та видається стягувачу для предявлення до виконання.
Суддя : Л.В. Потабенко
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, якою скасовується судовий наказ (стаття 106 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності «_____» _________________ 20___ року.
Судовий наказ видано стягувачу «_____» _________________ 20___ року.
Строк предявлення даного наказу до виконання один рік.
Суддя ________________ Л.В. Потабенко
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходився наказ на виконанніЗагальна сума відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачуПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки) Примітка
_______________________________________________________________________________
___________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Здолбунівський районний суд Рівненської області
С У Д О В И Й Н А К А З
06.10.2017 року справа № 562/3369/17
Суддя Здолбунівського районного суду Рівненської області Кушнір О.Г., розглянув у м.Здолбунів Рівненської області заяву комунального підприємства "Міське будинкоуправління" щодо видачі судового наказу про стягнення з ОСОБА_1 заборгованості в розмірі 2663 грн. 96 коп., індексу інфляції в сумі 1247 грн. 25 коп. та трьох відсотків річних, нарахованих на суму заборгованості, в розмірі 181 грн. 60 коп.
На підставі ст.ст.11, 509, 525, 526, 530, 536, 610-612, 614, 615, 903 ЦК України та керуючись ст.ст.88, 95-105 ЦПК України, ст.19 Закону України "Про виконавче провадження", -
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Роз'яснити, що згідно зі статтею 105 ЦПК України боржник має право протягом 10 /десяти/ днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом 10 /десяти/ днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.(ст.105-1 ЦПК України).
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження заяви від боржника протягом 3 /трьох/ днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Суддя Кушнір О. Г.
справа 278/2790/16-ц
У Х В А Л А

09 жовтня 2017 року м. Житомир

Житомирський районний суд Житомирської області в складі головуючого судді Грубіяна Є.О., секретаря Кушнір М.С., розглянув заяву про перегляд заочного рішення у цивільній справі за заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу, -

В С Т А Н О В И В :

13 лютого 2017 року Житомирським районним судом Житомирської області у зазначеній цивільній справі ухвалено заочне рішення, яким вимоги позивача задоволено повністю, - вирішено стягнути з з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 борг за розпискою від 21 жовтня 2013 року у сумі 79 566,77 гривень. Крім цього, судом вирішено питання розподілу судових витрат.

Не погоджуючись із прийнятим рішенням, представник відповідача подала заяву про перегляд вищевказаного заочного рішення, якою просила такий судовий акт скасувати. В обґрунтування заяви її автор вказала, що ОСОБА_2 не була обізнана про розгляд справи та прийняте у ній рішення. Крім того, автор заяви зазначила, що наявна у матеріалах справи розписка про отримання коштів у борг нею написана не була, а тому при новому розгляді справи ставитиме питання про призначення судово-почеркознавчої експертизи.

У судовому засіданні заявник та її представник заяву з вищевказаних підстав підтримали. Позивач у судове засідання не з'явилась, проте її представник надіслав до суду заперечення проти заяви про перегляд заочного рішення та клопотав перед судом про слухання даного питання за його відсутності.

Заслухав учасників судового розгляду, що з'явились у судове засідання, дослідив матеріали справи, суд дійшов до висновку про наявність підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення суду і як наслідок його скасування виходячи з наступного.

Підстави для скасування заочного рішення визначені наступними положенням норм процесуального Закону.

Заочне рішення підлягає скасування, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи (ч. 1 ст. 232 ЦПК України).

Отже, предметом розгляду заяви про перегляд заочного рішення є встановлення таких обставин: 1) чи були обставини неявки відповідача у судове засідання поважними; 2) чи мають істотне значення для правильного вирішення справи докази на які посилається відповідач.

На переконання суду, автором заяви про перегляд заочного рішення суду та його представником не було надано суду доказів, що б стверджували про об'єктивну необізнаність відповідача про розгляд справи, однак надано пояснення щодо обставин справи, які не були відомі при прийнятті вищевказаного судового рішення, що у дає підстави дійти висновку про задоволення заяви.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 232 ЦПК України, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Заяву задовольнити.

Скасувати заочне рішення Житомирського районного суду Житомирської області від 13 лютого 2017 року у даній судовій справі та призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 183/6040/17
№ 2-н/183/401/17
відповідно до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору,
керуючись ст.ст. 141, 160, 161, 163, 167, 168 ЦПК України:
Згідно зі ч. 1 ст. 170 ЦПК України, боржник має право протягом п'ятнадцяти днів з дня вручення копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до суду, який його видав, крім випадків видачі судового наказу відповідно до пунктів 4, 5 частини першої статті 161 цього Кодексу. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
Згідно зі ч. 3 ст. 171 ЦПК України, у разі відсутності підстав для повернення заяви про скасування судового наказу, суддя не пізніше двох днів після її подання постановляє ухвалу про скасування судового наказу, в якій роз'яснює заявнику (стягувачу) його право звернутися до суду із тими самими вимогами в порядку спрощеного позовного провадження. В ухвалі про скасування судового наказу суд за клопотанням боржника вирішує питання про поворот виконання судового наказу в порядку, встановленому статтею 444 цього Кодексу.
Відповідно до ч. 1 ст.172 ЦПК України, у разі ненадходження до суду заяви від боржника про скасування судового наказу протягом п'яти днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили.
Судовий наказ набрав чинності «___» __________________ 20__р.
Судовий наказ виданий «___» __________________ 20 ___р.
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувану.
Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років.
Суддя Сорока О.В.
Справа № 204/6784/17
Провадження № 2/204/2076/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без розгляду

28 грудня 2017 року м. Дніпро

Красногвардійський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючого судді Черкез Д.Л.,

за участю секретаря Старостенко Т.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Дніпрі цивільну справу за позовною ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2017 року до Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів.

Ухвалою Красногвардійського районного суду м. Дніпропетровська від 06 листопада 2017 року було відкрито провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1.

28 грудня 2017 року до суду надійшла заява позивача про залишення позовної заяви без розгляду.

Відповідно до п.п. 9 п. 1 Перехідних положень Закону України № 2147 від 03.10.2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» установлено, що зміни до цього Кодексу вводяться в дію з урахуванням таких особливостей, а саме: справи у судах першої та апеляційної інстанцій, провадження у яких відкрито до набрання чинності цією редакцією Кодексу, розглядаються за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу.

Оскільки провадження по даній справі було відкрито до набрання чинності ЦПК України у редакції Закону № 2147, розгляд справи повинен відбуватися у відповідності до правил, які почали діяти з початком роботи Верховного суду, тобто з 15 грудня 2017 року, передбачених новим ЦПК України у редакції Закону №2147.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 257 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення позову без розгляду, якщо позивач до початку розгляду справи по суті подав заяву про залишення позову без розгляду.

Приймаючи до уваги вищевикладене та враховуючи те, що розгляд справи по суті не розпочато, суд вважає за необхідне залишити позовну заяву ОСОБА_1 без розгляду.

На підставі викладеного, керуючись ст. 257 ЦПК України (у редакції Закону України № 2147 від 03.10.2017 року),

У х в а л и В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів - залишити без розгляду.

Розяснити позивачу, що особа, позов якої залишено без розгляду, після усунення умов, що були підставою для залишення заяви без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала набирає законної сили негайно після її проголошення, якщо інше не передбачено ЦПК України. Ухвали, що постановлені судом поза межами судового засідання або в судовому засіданні у разі неявки всіх учасників справи, розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, набирають законної сили з моменту їх підписання суддею (суддями).

Ухвала може бути оскаржена протягом п'ятнадцяти днів з дня її проголошення безпосередньо до апеляційного суду Дніпропетровської області. Учасник справи, якому ухвала суду не була вручена у день її проголошення має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом пятнадцяти днів з дня вручення йому ухвали суду.

Суддя Д.Л. Черкез
№ 317/330/17 №/п 2/317/420/2017
Запорізький районний суд Запорізької області у складі:
головуючого судді Ачкасова О.М.
при секретарі Кузіній Л.Х.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Запоріжжя справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості,
У судове засідання представник позивача не з»явився, підтримав позов в повному обсязі, просив суд розглядати справу за його відсутності та постановити заочне рішення.
Відповідач у судове засідання не з»явився, повідомлявся належним чином про місце та час розгляду справи, позов отримав, однак, судові повістки за місцем реєстрації не отримував, згідно ст.74 ч.5 ЦПК України, у разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.
Суд вважає можливим розглянути справу заочно за відсутності сторін у справі, на підставі наявних у справі доказів.
Розглянувши матеріали справи, проаналізувавши всі докази, суд вважає що позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню з наступних підстав.
Згідно ст.ст. 526, 530 ЦК України зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, вимог ЦК України, а якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Вирішуючи спір, суд, відповідно до ст. 88 ЦПК України, присуджує з відповідача на користь позивача суму сплаченого судового збору у розмірі 1600,00 грн., що підтверджується платіжним дорученням від 11.01.2017 р.
На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 60,74, 88, 212-215, 224-233 ЦПК України, ст. ст. 526, 530, 625,1054 ЦК України, суд
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк «ПриватБанк» , судовий збір у розмірі 1600,00 (одна тисяча шістсот гривень 00 копійок) грн.
Рішення суду може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою ним протягом десяти днів з дня отримання копії рішення суду.

Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Запорізької області через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів.

Суддя:
ПАВЛОГРАДСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 185/8729/17
Провадження № 2-н/185/268/17
С У Д О В И Й Н А К А З
04 грудня 2017 року м.Павлоград
Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Палюх Т. Д., розглянувши заяву ОСОБА_1 про видачу судового наказу про стягнення аліментів на утримання неповнолітньої дитини з ОСОБА_2, відповідно до ст.ст.88,95-99,102-106 ЦПК України, та враховуючи, що 04 грудня 2017 року видано судовий наказ про стягнення з боржника аліментів, але не вирішено питання про розподіл судових витрат,
2. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Т. Д. Палюх
Місце печатки суду
Згідно зі статтею 104 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 105 ЦПК України в разі ненадходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвали, якою скасовується ухвала, якою скасувуєтсья судовий наказ (стаття 106 ЦПК України).
Судовий наказ набрав законної сили "______"________________________ року
Дата видачі судового наказу стягувачу "______"________________________року
Суддя Т. Д. Палюх
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконаня Повне найменування установи, підприємства, організації, у якій знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказом Дата повернення судового наказу до органу ДВС чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації ( з печаткою)Примітки
______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________
Дата документу 11.04.2017
Справа № 320/2296/17-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 квітня 2017 року Мелітопольський міськрайонний суд Запорізької області в складі:

головуючого судді Купавської Н.М.

при секретарі Чудаковій А.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Мелітополі заяву ОСОБА_1 про виправлення описки в судовому рішенні,

ВСТАНОВИВ:

Заявник звернувся до суду з заявою, в якій просить виправити допущену описку в рішенні Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області від 03 квітня 2017 року, вказавши правильно по-батькові його дружину «Ісмаілівна» замість «Ісламівна».

В судове засідання сторони не зявилися. Їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про внесення виправлень.

Відповідно до ч.2 ст.197 ЦПК України у разі неявки в судове засідання сторін фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справа, вважає, що заява підлягає повному задоволенню з наступних підстав.

03 квітня 2017 року рішенням Мелітопольського міськрайонного суду Запорізької області заяву ОСОБА_1 про встановлення факту народження дітей задоволено повністю.

Рішення не набрало законної сили.

В рішенні суду допущено описку, а саме: невірно зазначено по-батькові дружину заявника.

Відповідно до ст.219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з копій паспорта ЕТ 154501 дружина заявника є ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 /а.с.6/.

Відповідно до копій виписки з карти розвитку новонародженого №1707, виданої КРУ «КТМО «Університетська клініка» РПЦ ОСОБА_2 19 травня 2014 року народила дитину чоловічої статі /а.с. 11/.

Крім того, з копії виписного епікризу вбачається, що ОСОБА_2 також 11 листопада 2016 року народила дитину чоловічої статі /а.с.10/.

Отже, в рішенні суду правильним є зазначити по-батькові дружину заявника «Ісмаілівна» замість «Ісламівна».

Суд вважає, що у даному випадку допущено описку.

Аналізуючи зібрані по справі докази суд приходить до висновку про необхідність виправити описку в рішенні щодо по-батькові дружина заявника.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст.197, 219 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Виправити описку в рішенні Мелітопольського міськрайонного суду від 03 квітня 2017 року за заявою ОСОБА_1, заінтересована особа: Мелітопольський міський відділ державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції Запорізької області, про встановлення факту народження дітей та замість зазначеного в рішенні по-батькові дружини заявника, яка народила 19 травня 2014 року дитину чоловічої статі та 11 листопада 2016 року дитину чоловічої справи, вважати правильним: «Ісмаілівна» замість «Ісламівна».

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області шляхом подання апеляційної скарги до Мелітопольського міськрайонного суду протягом пяти днів з дня її проголошення.

СУДДЯ: