Провадження № 2-с/761/33/2017
У Х В А Л А

13 грудня 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчаючи заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом міста Києва за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання малолітньої дитини,

в с т а н о в и в:

08.12.2017 року ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м.Києва з заявою про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом міста Києва за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання малолітньої дитини.

Разом з тим, вивчивши матеріали поданої заяви, вважаю, що вона не відповідає вимогам ст. 105 ЦПК України.

Так, перш за все, слід зазначити, що у відповідності до вимог п.2 ч. 3 ст. 105 ЦПК України у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено, серед іншого, ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження.

Проте, в порушення вищезазначених вимог закону, у вступній частині заяви процесуальний статус осіб, які беруть участь у її розгляді, визначено як «позивач» та «відповідач».

Разом з тим, особи з вищезазначеним процесуальним статусом можуть приймати участь у справі як сторона саме під час розгляду цивільної справи, а не під час вирішення судом питань, пов'язаних з виконанням судового рішення.

У зв'язку з зазначеним та з урахуванням вимог п.2 ч.3 ст. 105 ЦПК України, у заяві слід зазначити процесуальний статус осіб, які будуть приймати участь у розгляді заяви, як «стягувач» та «боржник».

Крім того, згідно з вимогами п.п.3, 5 ч.2 ст. 105 ЦПК України у заяві про скасування судового наказу має бути зазначено наказ, що оспорюється, а також посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача.

Проте, заявником, в порушення вищезазначених вимог закону, не зазначено в заяві ані наказу, що оспорюється, ані посилань на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача.

Також, слід зазначити, що, як вбачається зі змісту поданої заяви, заявник окрім скасування судового наказу, також просить суд зобов'язати ОСОБА_2 відкрити на ім'я його дитини картковий рахунок для перечислення аліментів на дитини, а також встановити суму обов'язкових аліментів в розмірі 50% від мінімального прожиткового мінімуму на дитину відповідного віку щомісячно, які він зобов'язується перераховувати на вищевказаний рахунок вчасно.

Водночас, зазначення в прохальній частині даних вимог є процесуально недопустимим, адже останні не підлягають судом розгляду в порядку, передбаченому положеннями ст.ст. 105, 105-1 ЦПК України.

Відтак, заявнику необхідно визначитись із змістом вимог та надати суду виправлену заяву відповідно до кількості учасників процесу.

Водночас, відповідно до ч.6 ст. 105 ЦПК України до неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.

За змістом положень ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, встановлених законом, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє заявника і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 98, 121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Заяву ОСОБА_1 про скасування судового наказу, виданого Шевченківським районним судом міста Києва за заявою ОСОБА_2 про видачу судового наказу щодо стягнення з ОСОБА_1 аліментів на утримання малолітньої дитини, - залишити без руху, надавши заявнику строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити заявнику, що у разі не усунення недоліків у встановлені строки, заява буде вважатися неподаною і повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: