У х в а л а

Іменем України

"27" вересня 2017 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Арапіна Н.Є., розглянувши позовну заяву ОСОБА_6 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 за участю третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України про поділ житлового будинку та надвірних будівель у натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою,

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 за участю третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України про поділ житлового будинку та надвірних будівель у натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою.

Згідно ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому ЦПК України.

Позовна заява не відповідає вимогам ст.ст.119,120 ЦПК України.

Згідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України, - до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату позивачем судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Статтею 4 Закону України "Про судовий збір" визначено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1 відсотка ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб (640,00 грн.) та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (8 000,00 грн.), а за подання позовної заяви немайнового характеру судовий збірсплачується у розмірі 0,4 прожиткового мінімуму для працездатних (640,00 грн.).

Як роз'яснено в абз. 1, 2 п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених частиною п'ятою статті 216, статтею 1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача (у тому числі і в тих випадках, коли правові наслідки у виді повернення майна застосовуються за ініціативою суду, наприклад, при визнанні договору недійсним згідно з частиною п'ятою статті 216 ЦК).

Зі змісту позовної заяви вбачається, що позивачем заявлено одну вимогу майнового характеру та одну вимогу немайнового характеру, проте не надано жодних документів, які підтверджують сплату судового збору, або звільнення її від сплати судового збору.

Тому позивачу необхідно в позовній заяві зазначити ціну позову у відповідності до тієї частки будинку з надвірними спорудами, яку вона просить виділити їй у власність .

З урахуванням ціни позову позивачу необхідно сплатити судовий збір відповідно до вимог ст. 4 Закону Україхни «Про судовий збір» за вимогу майнового характеру, а також за одну вимогу немайнового характеру у розмірі 640,00 грн., або надати докази, що підтверджують звільнення її від сплати судового збору.

У відповідності до ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених в ст. 119, 120 ЦПК України, постановляє ухвалу, зазначаючи підстави для залишення позову без руху, встановлює строк для усунення недоліків, про що повідомляє позивача.

З урахуванням викладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121, ст. 208 - 210, 293, 294 ЦПК України, суд, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_6 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 за участю третьої особи Державної архітектурно-будівельної інспекції України про поділ житлового будинку та надвірних будівель у натурі між власниками та визначення порядку користування земельною ділянкою залишити без руху.

Строк для усунення недоліків не може перевищувати 5-ти днів з дня отримання даної ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у випадку не виконання вимог даної ухвали в строк, позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Н.Є. Арапіна