Справа №705/1147/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 квітня 2017 року м. Умань

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Мазуренко Ю.В. розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном,-

В С Т А Н О В И В:

В березні 2017 року позивач ОСОБА_1 звернулась до Уманського міськрайонного суду Черкаської області з позовною заявою про усунення перешкод у користуванні майном. В якості відповідача в позові вказано ОСОБА_2.

В позові ставиться питання:

«… 1. Усунути перешкоди у корисуванні сараєм, зобовязавши ОСОБА_2 звільнити сарай «Б», що знаходиться за адресою: м.Умань, вул.Базарна, буд.4, від належних їй речей, що зберігаються нею в приміщенні сараю, та передати мені ключі від дверей.

2. Стягнути з Відповідача ОСОБА_2 на мою користь витрати на правову допомогу.

3. Стягнути з Відповідача ОСОБА_2 на мою користь судові витрати. ...».

Відповідно до ст. 3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст. 15 ЦПК України, суди розглядають у порядку цивільного судочинства справи про захист порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів, що виникають із цивільних, житлових, земельних, сімейних, трудових відносин, а також з інших правовідносин, крім випадків, коли розгляд таких справ проводиться за правилами іншого судочинства.

Предявлена позовна заява ухвалою судді від 21 березня 2017 року була залишена без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача,а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання або місцезнаходження,поштовий індекс,номер засобів зв'язку, якщо такий відомий; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів,що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

Так, в позовній заяві, щодо вимог про усунення перешкод у користуванні майном не чітко викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги. Тому порушені вимоги п. 5 ч. 2 ст. 119 ЦПК України.

Також в позовній заяві, що стосується вище вказаних позовних вимог (з врахування особливостей предмету та підстав позову) не зазначені докази, які б підтверджували відповідні обставини (документи про належність і правовий статус відповідного обєкта нерухомості відповідачу, тощо). Тому порушені вимоги п.6 ст. 119 ЦПК України. При цьому мова йде лише про посилання на відповідні докази в тексті позовної заяви згідно з положеннями п. 6 ст. 119 ЦПК України: « … 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування..». Що стосується безпосереднього надання доказів, то позивач може їх подати у строки відповідно до положення ст. 130 ЦПК України.

Як вбачається з матеріалів позовної заяви, власниками частини будинку № 4 по вул. Базарна у м.Умань на праві приватної спільної сумісної власності по 3/50 частини належить ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5 та ОСОБА_6

Таким чином, з урахуванням того, що крім позивача, інші особи є власниками 3/50 частини вищевказаного житлового будинку, то заявлені вимоги позивачем повинні бути заявлені не лише нею, а й іншим співвласником даного житлового будинку, у разі порушення їх права як власників майна.

Крім того, в позовній заяві в якості відповідача вказана ОСОБА_2, однак позивачем не надано доказів на підтвердження факту її причетності до вказаних спірних правовідносин, оскільки при визначенні відповідача повинні поєднуватися матеріально-правові та процесуальні ознаки цього поняття ( відсутні документи, які б підтверджували на якій правовій основі ОСОБА_2 користується зазначеним майном, тощо). При цьому, у свідоцтві про право власності від 29.12.2016р. вказано, що частка 3/50 складається з приміщень «..І площею 1,8 кв.м., приміщень 2-1 площею 12,1 кв.м., приміщень 2-2 площею 5,2 кв.м., та частини сараю «Б»…».

Крім того, склад та розмір витрат, пов'язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов'язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження).

Для усунення цих недоліків судом був встановлений строк до 30 березня 2017 року, які позивачем не виконані.

Відповідно до ч. 2 ст. 121 ЦПК України якщо позивач у встановлений судом термін не виконає вимоги ст. 119, 120 ЦПК України і не усуне недоліки позовної заяви, то позовна заява вважається неподаною і підлягає поверненню позивачеві.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у користуванні майном визнати неподаною та повернути позивачеві.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції шляхом подачі в 5-денний строк з дня проголошення ухвали апеляційної скарги. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом 5-ти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя Ю.В. Мазуренко