21.03.2017 Справа № 363/2139/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 березня 2017 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1,
при секретарі ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, треті особи ОСОБА_5 та ОСОБА_6, про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної затопленням квартири,

встановив:

позивачка звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що недотримання відповідачем належного технічного стану водопровідних комунікацій квартири, призвело до залиття її квартири та заподіяння матеріальної та моральної шкоди, на відшкодування якої просить стягнути з відповідача 23 233 грн. та 25 000 грн. відповідно, а також судові витрати.

Позов мотивовано тим, що 04 травня 2016 року сталося затоплення квартири позивачки. Залиття водою відбулося з квартири відповідача внаслідок протікання трубопроводу холодного водопостачання в місці підключення біде в санвузлі відповідача, з якого стався витік води.

Представник позивача подав заяву про розгляд справи за його відсутності, просив про задоволення позову з викладених у ньому підстав.

Відповідач, будучи повідомленим про розгляд справи в порядку ч. 9 ст. 74 ЦПК України, в судове засідання не прибув.

Треті особи подали заяви про розгляд справи за їх відсутності, позов підтримали.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи, на підставі ст. 169 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 157 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів у заочному порядку.

Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, 04 травня 2016 року сталося затоплення кв. №314 буд. №2-г по пр.-т. Шевченка в м. Вишгороді Київської області, співвласником якої є позивачка, згідно витягу про державну реєстрацію прав №34135612 від 15 травня 2012 року.

Іншими співвласниками квартири є ОСОБА_5 та ОСОБА_6, яким належить по 1/3 її частини.

Згідно довідки ОСББ «Ольжин Град» №6 від 30 січня 2017 року особовий рахунок на квартиру №314 відкритий на ОСОБА_3, а на квартиру №334 на ОСОБА_4

Вода у квартиру позивачки поступала з квартири №334, яка розташована на два поверхи вище та належить відповідачу, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно №77942630 від 11 січня 2017 року та довідки КП «Вишгородське бюро технічної інвентаризації» №40 від 24 січня 2017 року.

Згідно акту про залиття, аварію, що трапилась на системі централізованого опалення, гарячого або холодного водопостачання від 15 травня 2016 року під час обстеження квартири №314 (12 поверх) встановлено, що залиття відбулося з вище розташованої квартири №334 (14 поверх) у звязку з протіканням на внутрішньо квартирному розгалужені трубопроводу холодного водопостачання в місці підключення біде в санвузлі квартири №334.

В акті зафіксовано пошкодження внутрішнього оздоблення коридору, спальні та вітальні, меблів та міжкімнатних дверей квартири позивачки.

Відповідно до висновку ТОВ «МАЛЕАС» від 21 травня 2016 року вартість проведення відновлювального ремонту квартири №314 після її залиття становить 20 808 грн.

Крім того згідно до кошторису ПП «Строй Мастер» вартість послуг з осушування квартири та демонтажу лінолеуму і плінтуса становить 2 425 грн.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України шкода завдана майну фізичної особи, відшкодовується особою, яка її завдала, в повному обсязі, що згідно із ч.2 ст. 22 ЦК України складається також з витрат, які особа мусить зробити для відновлення порушеного права (реальні збитки), а такими в цій справі є вартість відновлювального ремонту затопленої квартири, що визначена в поданому суду кошторисному розрахунку, який сумнівів у суду не викликає і відповідачем не спростований.

Згідно ч. 3 ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач, серед іншого зобовязаний :

-своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини;

-забезпечувати цілісність засобів обліку комунальних послуг та не втручатися в їх роботу;

-за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини;

-дотримуватися правил пожежної і газової безпеки, санітарних норм;

-дотримуватися вимог житлового та містобудівного законодавства щодо здійснення ремонту чи реконструкції приміщень або їх частин, не допускати порушення законних прав та інтересів інших учасників відносин у сфері житлово-комунальних послуг;

Відповідно до пп. 3 п. 30 Постанови Кабінету Міністрів України №630 від 21 липня 2005 року «Про затвердження Правил надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення та типового договору про надання послуг з централізованого опалення, постачання холодної та гарячої води і водовідведення» споживачі зобовязані дотримуватися вимог нормативно-правових актів у сфері житлово-комунальних послуг.

Акт про залиття, що трапилася на системі центрального водопостачання в квартирі позивача, складено згідно вимог п. 2.3.6 Наказу Державного комітету України по житлово-комунальному господарству №76 від 17 травня 2005 року «Про затвердження Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій», який сумнівів у суду не викликає.

Згідно акту залиття водою сталося внаслідок протіканням на внутрішньо квартирному розгалужені трубопроводу холодного водопостачання в місці підключення біде в санвузлі квартири №334.

За таких обставин судом установлено, що затоплення квартири позивача сталося внаслідок неналежного утримання відповідачем внутрішньобудинкових (квартирних) систем водопостачання, водовідведення і санітарно-технічного приладу.

Розмір заподіяної шкоди і обсяг необхідних робіт для її усунення відповідає виявленим пошкодженням внутрішнього оздоблення квартири і відповідає іншим матеріалам справи.

З огляду на зазначені правовідносини, судом виявлено порушене право позивача, яке підлягає захистові.

Що стосується розміру моральної шкоди, то в цьому випадку слід зважити на підстави і обставини, що обґрунтовані позивачкою перед судом, зокрема, з огляду на перенесені страждання в звязку з пошкодженням майна, його характер і ступінь негативних наслідків, вимушених змін у життєвих планах, а також їх тривалість, на підставі чого суд визнає доведеним розмір відшкодування частково від заявленої суми.

За таких обставин предявлений позов ґрунтується на вимогах закону і підлягає частковому задоволенню.

Крім того, суду представлено документальне підтвердження понесених позивачем судових витрат, що складаються з складаються з судового збору, витрат на правову допомогу (квитанції до прибуткового касового ордера від 30 травня 2016 року, 26 грудня 2016 року, 17 лютого 2017 року та 21 березня 2017 року) та витрат на публікацію оголошення про виклик відповідача,які слід стягнути з відповідача.

На підставі викладеного і керуючись статтями 209-215 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 на відшкодування матеріальної та моральної шкоди та 23 233 грн. та 3 000 грн. відповідно, а також судові витрати, які складаються з судового збору в розмірі 1 929 грн. 20 коп., витрат на правову допомогу в розмірі 3 165 грн. та витрат на публікацію оголошення про виклик відповідача в розмірі 400 грн., а всього 31 727 (тридцять одну тисячу сімсот двадцять сім) грн. 20 (двадцять) коп.

В задоволенні решти позовних вимог відмовити.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги через Вишгородський районний суду протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя