Справа № 529/1107/17
УХВАЛА

про залишення позовної заяви без руху

14 грудня 2017 року смт. Диканька

Суддя Диканського районного суду Полтавської області Новак Д. І., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Диканського району Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно та передання в натурі майна визнаного відумерлим,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовною заявою про визнання права власності на спадкове майно та передання в натурі майна визнаного відумерлим.

В обгрунтування своїх позовних вимог позивач вказує, що 24 липня 1991 року помер його батько ОСОБА_3, а 12 січня 1999 року померла його баба ОСОБА_4 - мати ОСОБА_3

Позивач зазначає, що після смерті його баби ОСОБА_4 відкрилася спадщина, в склад якої входить земельна ділянка площею 4,16 умовних кадастрових гектарів для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, розташована на території ОСОБА_2 сільської ради Диканського району Полтавської області, яка належала померлій ОСОБА_4 на підставі сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ПЛ № 010386, виданого Диканською районною державною адміністрацією Полтавської області 26 грудня 1996 року. Заповіту ОСОБА_4 не складала.

Позивач вказує, що так як на час смерті його батька він був малолітньою особою, а на час смерті баби ОСОБА_4 неповнолітньою особою, то він згідно положень ч. 4 ст. 1268 ЦК України вважається таким, що прийняв спадщину. 27 квітня 2017 року нотаріусом Диканської державної нотаріальної контори на його ім'я було видано свідоцтво про право на спадщину за законом на вищевказану земельну ділянку, належну його бабі ОСОБА_4

Позивач вказує, що звернувшись до відповідача щодо виділення в натурі земельної ділянки, 24 листопада 2017 року йому було повідомлено, що вищевказана земельна ділянка відповідно до рішення Диканського районного суду від 04 квітня 2013 року була визнана відумерлою спадщиною та 25 червня 2015 року за територіальною громадою ОСОБА_2 сільської ради Диканського району було зареєстровано право власності на цю земельну ділянку.

Посилаючись на те, що він прийняв спадщину за правом представлення після смерті померлої баби ОСОБА_4 у вигляді належної їй земельної ділянки, однак ця земельна ділянка була визнана відумерлою спадщиною та за відповідачем зареєстровано право власності на це майно і вказане унеможливлює належне оформлення ним спадщини після смерті баби, позивач просить суд визнати за ним право власності на вказану земельну ділянку як за спадкоємцем за правом представлення за законом після померлої баби ОСОБА_4, припинити право власності територіальної громади ОСОБА_2 сільської ради Диканського району на цю земельну ділянку як відумерлу спадщину та зобов'язати відповідача передати йому вказану земельну ділянку в натурі.

Розглянувши матеріали позовної заяви, приходжу до висновку, що цю позовну заяву слід залишити без руху з наданням позивачеві строку для усунення її недоліків, виходячи з наступних підстав.

Відповідно до пунктів 5, 6 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема: виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем не зазначено яким чином він прийняв спадщину у 1999 році після смерті його баби ОСОБА_4 та не вказано доказів, які б підтверджували цю обставину.

Зазначаючи в позові вимоги про припинення права власності на земельну ділянку відповідача ОСОБА_2 сільської ради Диканського району, позивач у позові не вказав яким способом повинно бути припинено право власності відповідача на це нерухоме майно.

Незважаючи на зазначення у позові обставини, що була проведена за відповідачем державна реєстрація права власності на спірне нерухоме майно, позивач у позові ніяким чином не зазначив як слід вирішувати питання щодо такої державної реєстрації права власності на землю, на яку сам претендує і просить визнати за ним право власності, хоч ця земельна ділянка на теперішній час є власністю відповідача.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір" у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 ЗУ "Про судовий збір" за подання позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, судовий збір складає 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що становить 640 грн. 00 коп.

Відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Як вбачається зі змісту позовної заяви, позивачем було заявлено крім вимоги майнового характеру, ще дві вимоги немайнового характеру, а саме припинити право власності відповідача на спірну земельну ділянку та зобов'язати відповідача повернути в натурі спірну земельну ділянку.

Як вбачається з матеріалів справи позивачем було додано до позову квитанції про сплату судового збору за позовну вимогу майнового характеру та за одну вимогу немайнового характеру, що свідчить про те, що судовий збір за другу позовну вимогу немайнового характеру позивачем сплачений не був, хоча він не звільнений від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладені вище обставини, приходжу до висновку, що позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, а тому повинна бути залишена без руху з наданням позивачеві строку для усунення вказаних в мотивувальній частині ухвали недоліків.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119 - 121 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 сільської ради Диканського району Полтавської області про визнання права власності на спадкове майно та передання в натурі майна визнаного відумерлим залишити без руху та надати позивачеві для усунення недоліків строк - пять днів з дня отримання вказаної ухвали.

У разі неусунення вказаних недоліків у визначений термін позовна заява буде визнана неподаною та повернута позивачеві без розгляду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Диканського районного суду ОСОБА_5