РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

ун. № 759/3759/16-ц

пр. № 2/759/320/17

04 грудня 2017 року м. Київ

Святошинський районний суд м. Києва

у складі: головуючого судді Ул'яновської О.В.,

секретаря Чернишук К.О.,

за участю: представника позивача ОСОБА_1,

представника третьої особи Ратушняка Я.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Києві цивільну справу за позовними вимогами ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвлавник - 5Б» про відшкодування матеріальної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

У березні 2016 р. позивач звернулася до суду із зазначеним позовом, просить суд стягнути з відповідача на користь позивача завдану матеріальну шкоду у розмірі 38911 грн. 00 коп. та судові витрати по справі, посилаючись ті підстави, що 26.10.2016 трапилося залиття квартири позивача, яке згідно службової записки від 26.10.2015 сантехніка «Укрмонтажсервіс» по обслуговуванню ОСББ «Співвлавник-5» ОСОБА_5 причиною залиття є прорив батареї у квартирі АДРЕСА_5, власником якої є відповідач, однак відповідач не бажає добровільно відшкодовувати завдану позивачу матеріальну шкоду.

У судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримав у повному обсязі, посилаючись на обставини, викладені в позовній заяві.

Відповідач у судове засідання не з'явився про день, час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суд не повідомив, (а.с. 140) у минулих судових засіданнях проти позовних вимог заперечував.

Суд, всебічно з'ясувавши обставини, на які позивачка посилається як на підставу своїх вимог, підтверджених доказами, які були досліджені в судовому засіданні, вважає встановленими такі факти та відповідні їм правовідносини.

Згідно ч. 3 ст. 10 та ч. 1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених ст. 61 цього Кодексу.

Судом встановлено, що згідно службової записки сантехніка «Укрмонтажсервіс» по обслуговуванню ОСББ «Співвлавник-5» ОСОБА_5 26.10.2015 трапилося затоплення квартири АДРЕСА_1 з вини власника квартири АДРЕСА_2 через прорив батареї у квартирі АДРЕСА_5 (а.с. 7).

Згідно актів від 29.10.2015 ОСББ «Співвласник» у квартирі АДРЕСА_6 відчувається вологе повітря, наявних ознак залиття не виявлено, електричні розетки 4 шт. не працюють та згідно акту 05.11.2015 у туалетній кімнаті затікання гіпсової стіни розміром 105см х 0,80см, відставання плінтусу 19,4 м/п, не працюють 4 шт. розетки, вітальня мокра та велика пляма розміром 105см х 105см, відставання шпалер (по всій вітальні та коридорі з низу 50см), паркетна дошка 20,8 м2 пошкоджено та вздуття по всій площі вітальні та коридорі (а.с. 8, 9).

З метою визначення вартості матеріального збитку внаслідок залиття квартири було проведено експертну оцінку, за виконання якої позивач понесла витрати у розмірі 1500 грн 00 коп., що підтверджується квитанцією до прибуткового касового ордера №1 від 17.12.2015 (а.с. 10)

Згідно звіту №584/11 з визначення вартості збитку нанесеного власнику майна, розташованого за адресою: АДРЕСА_3 від 04.12.2015 вартість матеріального збитку завданого позивачу, через залиття пошкодженого майна складає 37411 грн 00 коп. (а.с. 11-61).

У відповідності до ст. 212 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Жоден доказ не має для суду наперед встановленого значення.

Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності.

Результати оцінки доказів суд відображає в рішенні, в якому наводяться мотиви їх прийняття чи відмови у прийнятті.

Відповідно до ст. 20 Закону України «Про житлово-комунальні послуги» споживач зобов'язаний, зокрема, своєчасно вживати заходів щодо усунення виявлених неполадок, пов'язаних з отриманням житлово-комунальних послуг, що виникли з власної вини; за власний рахунок ремонтувати та міняти санітарно-технічні прилади і пристрої, обладнання, що вийшли з ладу з його вини.

Згідно ст. 319 ЦК України власник володіє, користується, розпоряджається своїм майном на власний розсуд. Власник має право вчиняти щодо свого майна будь-які дії, які не суперечать закону. При здійснення своїх прав та виконанні обов'язків власник зобов'язаний додержуватись моральних засад суспільства. Усім власникам забезпечуються рівні умови здійснення своїх прав. Власність зобов'язує. Власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян, інтересам суспільства, погіршувати екологічну ситуацію та природні якості землі.

Відповідно до ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистими немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі, яка її завдала.

Пленум Верховного Суду України у постанові від 27.03.1992 №6 «Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди» у п. 2 роз'яснив, що при розгляді таких справ, суди повинні мати на увазі, що шкода заподіяна особі або майну громадянина відшкодовується у повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв'язок та є вина зазначеної особи.

Таким чином, суд покладає відповідальність за завдану шкоду на власника АДРЕСА_4, а тому з відповідача на користь позивача підлягає стягненню матеріальна шкода.

Щодо позовних вимог, які стосуються відшкодування шкоди по витратах на оренду конденсаційного осушувального обладння у розмірі 1278 грн 00 коп. та витрат понесених на послуги з обробки грибка та озонування приміщення позивачем належним чином не доведено та не надано належних та допустимих доказів, оскільки позивачем надано лише акт прийому-передачу обладнання, акти надання послуг №351 від 11.12.2015, №65 від 11.12.2016 та №66 від 12.12.2016, але до суду не надано як належний доказ квитанції до прибуткового касового ордеру про сплату вищезазначених сум.

Порядок ведення касових операцій у національній валюті України підприємствами визначений Положенням про ведення касових операцій у національній валюті в Україні, затвердженого Постановою Правління Національного банку України №637 від 15.12.2004 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 13.01.2005 за № 40/10320).

Пунктом 3.3. глави 3 Положення передбачено, що приймання готівки в каси проводиться за прибутковими касовими ордерами, підписаними головним бухгалтером або особою, уповноваженою керівником підприємства. Про приймання підприємствами готівки в касу за прибутковими касовими ордерами видається засвідчена відбитком печатки цього підприємства квитанція (що є відривною частиною прибуткового касового ордера) за підписами головного бухгалтера або працівника підприємства, який на це уповноважений керівником.

Касові ордери або видаткові відомості одразу ж після одержання або видачі за ними готівки підписуються касиром, а на доданих до них документах ставиться відбиток штампа або напис Оплачено із зазначенням дати (число, місяць, рік) (пункт 3.12. глави 3 Положення).

Суд, оцінивши докази у їх сукупності, прийшов до висновку, що вимоги позивача є такими, що обґрунтовані на законі, доведені матеріалами справі та такими, що підлягають частковому задоволенню.

Відповідно до положень статті 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати. Якщо позов задоволено частково, судові витрати присуджуються позивачеві пропорційно до розміру задоволених позовних вимог, а відповідачеві - пропорційно до тієї частини позовних вимог, у задоволенні яких позивачеві відмовлено. Якщо суд апеляційної або касаційної інстанції, не передаючи справи на новий розгляд, змінює рішення або ухвалює нове, суд відповідно змінює розподіл судових витрат.

Таким чином, з відповідача на користь позивача слід стягнути судовий збір у розмірі 507 (п'ятсот сім гривень) 10 коп.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 16, 328, 1218, 1233, 1268, 1269, 1270, 1297, 1299 ЦК України, ст. ст. 10, 11, 60, 61, 88, 179, 209, 212, 214, 215, 218, 224-226 ЦПК України,-

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа: Об'єднання співвласників багатоквартирного будинку «Співвлавник - 5Б» про відшкодування матеріальної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_4, (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_3 вартість матеріального збитку у розмірі 37411 (тридцять сім тисяч чотириста одинадцять гривень) 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_4, (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_3 витрати понесені на проведення експертної оцінки у розмірі 1500 (тисяча п'ятсот гривень) 00 коп.

Стягнути з ОСОБА_4, (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) на користь ОСОБА_3 судові витрати по справі у розмірі 507 (п'ятсот сім гривень) 10 коп.

У решті позовних вимог відмовити.

Рішення суду може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення, а особами, які не були присутні в судовому засіданні протягом десяти днів з дня отримання рішення суду.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: