Справа № 635/6786/16-ц
Провадження № 2/635/1905/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І м е н е м У к р а ї н и

25 квітня 2017 року Харківський районний суд Харківської області у складі:

головуючого - судді Березовської І.В.,

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Покотилівка Харківського району Харківської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії ,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з вказаним позовом.

В обґрунтування своїх вимог позивач зазначила, що 01 листопада 2013 року між нею та ПАТ «Астра Банк» укладено кредитний договір №29007 в сумі 132705,19 грн. зі сплатою 15,7% річних (фіксована частина) за користування кредитними коштами строком до 01 листопада 2020 року.

01 грудня 2013 року між ПАТ «Астра Банк» до ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір відступлення права вимоги за кредитними зобовязаннями, в тому числі за кредитним договором №29007 від 01 листопада 2013 року.

Після чого позивач почала виконувати обовязок щодо погашення заборгованості новому кредитору ПАТ «Дельта Банк», а саме: сплачувала щомісяця встановлений ануїтетний платіж 2613 грн.

Позивач намагалася виконувати зобовязання за кредитним договором належним чином, та не допускати прострочень.

Разом з тим, ПАТ «Дельта Банк» повідомив їй про те, що вона має заборгованість за кредитним договором, яку терміново необхідно погасити.

Заборгованість виникла у звязку із підвищення відсоткової ставки через несвоєчасну сплату позивачем страхового платежу за договором страхування.

Позивач зазначає, що договори страхування укладались нею своєчасно, а тому підстав підвищувати відсоткову ставку у відповідача підстав не було. Саме представники відповідача просили її тимчасово на оформлювати договір страхування, оскільки почався процес ліквідації ПАТ «Дельта банк», а тому не було затвердженого переліку акредитованих страхових компаній.

Як тільки такий перелік було затверджено, позивач одразу здійснила страхування автомобіля та повідомила відповідача про це.

Позивач вважає, що відповідачем незаконно підвищено відсоткову ставку так як умовами кредитного договору не передбачено її обов'язку приносити квитанції про оплату страхових внесків.

Оскільки страхові компанії були із числа узгоджених з банком, тому банк мав можливість перевірити наявність страхування.

Крім того, позивач зазначила, що згідно графіку платежів до кредитного договору було встановлено щомісячний ануїтетний платіж в розмірі 2613 рівень. Проте вона здійснювала дострокове погашення кредиту. В свою чергу відповідач не здійснював зарахування суми дострокового погашення в рахунок кредиту, а зараховував її на окремий рахунок, а потім незаконно списав зазначену суму в рахунок прострочених процентів.

Посилаючись на вказані обставини, позивач просила визнати незаконними дії ПАТ «Дельта Банк», відносно одностороннього підняття відсоткової ставки та щодо нездійснення зарахування сум дострокової переплати на оплату кредиту за кредитним договором №29007 від 01 листопада 2013 року; зобовязати відповідача здійснити перерахунок сплачених нею платежів, зокрема, достроково сплачених коштів та грошових коштів за підвищеною відсотковою ставкою та зарахувати їх в оплату кредиту за кредитним договором №29007 від 01 листопада 2013 року та надати новий графік платежів.

Позивач та її представник в судовому засіданні позовні вимоги підтримали та просили їх задовольнити.

Представник відповідача, належним чином повідомлений, в судове засідання не зявився, надав письмові заперечення, в яких просив в позові відмовити.

Суд, вислухавши пояснення осіб, які беруть участь у справі, дослідивши наявні в матеріалах справи докази в їх сукупності, вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Судом встановлено, що 01 листопада 2013 року між ПАТ «Астра Банк» та ОСОБА_2 було укладено кредитний договір № 29007,за умовами якого остання отримала кредит у розмірі 132 705 грн. зі сплатою процентів за користування кредитними коштами в розмірі 15,7% річних на строк 84 місяці та зобов'язалася повертати кредит, сплачувати відсотки за користування отриманими коштами згідно з ануїтетним графіком погашення кредиту, який є додатком № 1 до кредитного договору та його невідємною частиною, а саме по 2613,00 гривень щомісяця.

Згідно п. 2.4.2 цього договору сторони погодились з тим, що розмір процентної ставки є незмінним протягом строку дії цього договору.

Пунктом 2.6 договору встановлено, що погашення заборгованості за кредитом, процентами, комісіями здійснюється шляхом перерахування позичальником суми платежу на рахунок, визначений в п.2.4. Розділу №1 цього договору (далі Поточний рахунок), в строки, визначені в п.2.4 розділу №1 цього договору. Кредитор у день, що зазначений в п.2.4. розділу №1 цього договору, списує з поточного рахунку та зараховує суму платежу у відповідних частинах на відповідні рахунки з обліку заборгованості позичальника з кредитом, процентами та комісіями. Якщо день проведення зарахування є неробочим, кредитор здійснює зарахування суми платежу в наступний робочий день. Проценти на кошти, що обліковуються на поточному рахунку, не нараховуються і не сплачуються позичальнику.

При цьому сторони дійшли згоди, що факт зарахування коштів на поточний рахунок, вказаний у п. 2.4 розділу №1 цього договору не є погашенням заборгованості за цим договором. Погашення заборгованості за цим договором виконується в момент перерахування коштів з поточного рахунку, що вказаний в п. 2.4. Розділу №1 цього договору, на рахунки з погашення заборгованості, визначеному п.2.8 Розділу №2 цього договору.

Останній платіж зараховується кредитором на відповідні рахунки з обліку заборгованості позичальника за кредитом, процентами та комісіями в розмірі, що дорівнює сумі фактичної заборгованості за кредитом, процентами, комісіями та штрафних санкцій (при наявності), що залишилася після сплати позичальником всіх попередніх платежів. При цьому різниця перевищення між сумою платежу, сплаченого позичальником, та фактичним розміром останнього платежу залишається на поточному рахунку позичальника або видається позичальнику готівкою у касі «ПАТ ОСОБА_3».

Якщо на поточному рахунку вказаному в п. 2.4. Розділу №1 цього договору на день проведення зарахування суми платежу на відповідні рахунки з обліку заборгованості позичальника за кредитом, процентами та комісіями немає достатньої суми коштів для погашення суми платежу, кредитор здійснює зарахування в межах суми, наявної на цьому поточному рахунку та направляє її на погашення заборгованості позичальника за цим договором у порядку, визначеному п.2.8 Розділу №2 цього договору.

Відповідно до п. 2.9 договору позичальник має право здійснювати дострокове погашення заборгованості за цим договором, в тому числі часткове, лише шляхом перерахування коштів на поточний рахунок з обовязковим поданням кредитору заяви про дострокове погашення кредиту за цим договором. Кредитор здійснює зарахування суми дострокового погашення кредиту за цим договором на відповідний рахунок з обліку заборгованості позичальника за кредитом потягом двох робочих днів з дня подання позичальником заяви про дострокове погашення кредиту за цим договором. Якщо на момент надходження коштів для достроково погашення кредиту на рахунок, визначений у цьому пункті позичальник має прострочену заборгованість за цим договором, то кошти спрямовуються кредитором спочатку на погашення простроченої заборгованості в порядку, визначеному в п. 2.8 розділу № 2 цього договору. Кошти, які залишились після погашення простроченої заборгованості, направляються кредитором на дострокове погашення кредиту.

Пунктом 3.3.4 договору позичальник зобовязаний застрахувати предмет застави:

За п. 3.3.4.1 договору у випадку, якщо в п.2.5.3 розділу №1 цього договору прописано обовязок позичальника застрахувати заставне майно на перший рік дії цього договору у вказаній страховій компанії за програмою повне КАСКО: застрахувати майно, що передається у заставу, шляхом укладання договору добровільного страхування наземного транспортного засобу (повне КАСКО). Страхування майна від настання збитків за ризиками КАСКО здійснюється щорічно на строк дії цього договору плюс 90 днів. На період з 1 по 12 місяць дії кредитного договору на вибір позичальника договір страхування укладається із страховою компанією, що вказана в п. 2.5.3 розділу №1 цього договору. Починаючи з 13 місяця страхування майна від настання збитків за ризиками КАСКО на відповідний страховий період (рік) здійснюється за вибором позичальника в страховій компанії, що вказана в п. 2.5.3 розділу №1 цього договору, або в страховій компанії із списку акредитованих у кредитора і погодженій з останнім. Страховий платіж сплачується позичальником щорічно не пізніше, ніж 10 календарних днів до дати початку наступного року дії договору страхування наземного транспортного засобу включно на поточний рахунок страхової компанії. Вигодонабувачем за договором страхування позичальник зобовязаний вказати ПАТ «Астра Банк», код за .

У випадку якщо в п.2.5.3 розділу №1 цього договору передбачено обовязок позичальника застрахувати заставне майно на весь термін дії цього договору у вказаній страховій компанії за програмою повне КАСКО: застрахувати майно, що передається у заставу, шляхом укладання договору добровільного страхування наземного транспортного засобу (повне КАСКО). Страхування майна від настання збитків за ризиками КАСКО здійснюється на строк дії цього договору плюс 90 днів в страховій компанії, що вказана в п. 2.5.3 розділу №1 цього договору. Страхування здійснюється на весь строк дії кредитного договору на умовах договору страхування укладеного на момент отримання кредиту. Страховий платіж сплачується позичальником щорічно не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати початку наступного року дії договору страхування наземного транспортного засобу. Вигодонабувачем за договором страхування позичальник зобовязаний вказати ПАТ «Астра Банк», код за .

За п.2.5.3 розділу №1 цього договору страхування на весь термін дії договору здійснюється в ПАТ «СК «Країна».

Згідно п. 3.3.5 договору у випадку, якщо в п. 2.5.3 розділу № 1 передбачено обовязок позичальника застрахувати заставне майно на весь термін дії договору у вказаній страховій компанії за програмою повне КАСКО, починаючи із 13 місяця страхування майна від настання збитків за ризиками КАСКО на відповідний страховий період здійснюється шляхом пролонгації страхового договору, зазначеного у п. 3.3.4.1 розділу №2 цього договору, або укладання договору страхування з компанією та на умовах, викладених у п. 3.3.4.1 розділу № 2 цього договору. Страховий платіж здійснюється сплачується позичальником щорічно не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати початку наступного року дії договору страхування наземного транспортного засобу виключно на поточний рахунок страхової компанії.

За п.3.2.14 сторони дійшли згоди, що у випадку порушення позичальником однієї або декількох умов п.п. 3.3.4, 3.3.13, 3.3.163.4.4 розділу № 2 цього договору, в т.ч. несвоєчасної сплати страхового платежу за договором страхування, що визначені у п. 3.3.4 розділу № 2 цього договору розмір процентної винагороди (процентів) за користування кредитними коштами, яка сплачується позичальником згідно п.2.1 розділу № 1 цього договору, встановлюється на рівні максимально можливого розміру плаваючої процентної ставки. Кредитор починає нараховувати проценти за користування кредитними згідно із максимально можливим розміром плаваючої процентної ставки не раніше ніж через 20 календарних днів з дати відправлення позичальнику відповідного листа, передбаченого цим пунктом договору.

Підписавши договір, позивач погодився з вище зазначеними умовами.

Відповідно до положень статей 1049, 1050, 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобовязується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов'язується повернути кредит та сплатити проценти.

Згідно зі статтею 512 ЦК України кредитор у зобовязанні може бути замінений іншою особою внаслідок передання ним своїх прав іншій особі за правочином (відступлення права вимоги).

Статтею 514 ЦК України встановлено, що до нового кредитора переходять права первісного кредитора у зобовязанні в обсязі і на умовах, що існували на момент переходу цих прав, якщо інше не встановлено договором або законом.

01 грудня 2013 року між ПАТ «Астра Банк» до ПАТ «Дельта Банк» було укладено договір відступлення права вимоги за кредитними зобовязаннями, в тому числі за кредитним договором №29007 від 01 листопада 2013 року.

Відповідно до вимог статті 526 ЦК України зобовязання повинні виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Закону.

Як встановлено судом та не заперечується позивачем, при достроковому погашенні заборгованості остання кредитору заяви про дострокове погашення кредиту відповідно до вимог п. 2.9 договору не надавала.

З огляду на наведене, суд вважає, що банк діяв правомірно, зараховуючи достроково повернуті кошти на поточний рахунок відповідно до п.2.6 договору, а в подальшому при виникненні простроченої заборгованості списавши ці кошти з поточного рахунку в рахунок погашення заборгованості згідно п.2.7 договору.

Що стосується посилань позивача на повідомлення банку про те, що при подальшому достроковому погашенні заборгованості позичальнику не потрібно подавати заяву про дострокове погашення кредиту, то вони спростовуються повідомлення про відступлення права вимоги за кредитним зобовязанням за № 13329/АВ-К/350/1, в якому новий кредитор з метою покращення умов дострокового погашення кредит запропонував позичальнику змінити визначений кредитним договором порядок дострокового погашення заборгованості та встановити, що при подальшому достроковому погашенні кредитної заборгованості як частково, так і в повному обсязі, позичальнику не потрібно буде подавати заяву про дострокове погашення кредиту та погашення кредиту буде здійснюватися в визначений договором термін здійснення платежу (дату ануїтетного платежу). У звязку із чим запропоновано звернутися у найближче відділення АТ «Дельта Банк» для укладання відповідної додаткової угоди по кредитному договору.

Проте, позивач до АТ «Дельта Банк» для укладання відповідної додаткової угоди не звертався та доказів на спростування вказаного факту не надав.

Також судом встановлено, що договір добровільного страхування наземного транспортного засобу в порушення умов п. 3.3.4 кредитного договору був укладений позивачем з ПАТ «СК»Країна» лише 16 листопада 2015 року.

Доводи позивача, що саме з вини АТ «Дельта Банк» вона не оформлювала договір страхування не підтверджені належними та допустимими доказами.

Так, договором передбачено обовязок позичальника якщо строк дії договору страхування закінчився раніше кредитного договору забезпечити подальше страхування заставного майна. Пунктом 3.3.5 договору визначений порядок страхування заставного майна, зокрема, у ньому зазначено про обовязок позичальника перед укладанням договору страхування на новий строк впевнитися, що обрана страхова компанія акредитована у кредитора за відповідним видом страхування і є партнером кредитора за програмою з авто кредитування. У випадку виключення страхових компаній , з якими позичальник має чинні договори страхування, з переліку акредитованих компаній, позичальник зобовязаний до початку наступного року дії договору страхування або до укладання договорів страхування на новий страховий період згідно п. 3.3.4 розділу № 2 договору обрати страхову компанію з актуального переліку акредитованих страхових компаній і узгодити її із кредитором. Узгодження здійснюється шляхом укладання із кредитором не пізніше ніж за 10 календарних днів до дати закінчення поточного року страхування, договору про внесення змін та доповнень до цього договору.

Позивач не дотримувалася вказаного порядку, своєчасно не уклала договір добровільного страхування наземного транспортного засобу, а тому банком правомірно з 30 грудня 2014 року встановлені проценти на рівні максимально можливого розміру плаваючої процентної ставки.

Про зміну процентної ставки як зазначила позивач вона була повідомлена банком.

Що стосується посилань позивача на те, що кредитним договором не передбачено її обовязку надавати договір страхування банку, то вони висновків суду не спростовують.

Згідно з вимогами статей 10, 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Суд вважає, що позивачем не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження своїх позовних вимог, а тому відмовляє в задоволенні позову в повному обсязі.

Керуючись ст.ст.10, 11, 60, 88, 209, 212, 214-215 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

В задоволенні позову ОСОБА_2 до Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» в особі Виконавчої дирекції Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Дельта Банк» про визнання дій неправомірними та зобовязання вчинити певні дії відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Харківський районний суд Харківської області шляхом подачі в 10-денний строк з дня його проголошення апеляційної скарги.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя - І.В. Березовська