справа 278/636/17
У Х В А Л А

30 березня 2017 року м. Житомир

Суддя Житомирського районного суду Житомирської області Грубіян Є.О., розглянувши заяву ТОВ "Українська факторингова компанія" до ОСОБА_1 про визнання права власності та звільнення майна з-під арешту, треті особи: Житомирський районний відділ державної виконавчої служби та Корольовський районний відділ державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області,

В С Т А Н О В И В :

Представник позивача звернувся до суду із зазначеним позовом, яким просив:

в рахунок погашення заборгованості відповідача за кредитним договором у сумі 632 841,76 гривня звернути стягнення на предмет іпотеки (що саме це за обєкт іпотеки у прохальній частині даної вимоги не зазначено), що знаходиться в с. Довжик Житомирського району Житомирської області і належить на праві власності відповідачеві;

звільнити з-під арешту земельну ділянку, що знаходиться в с. Довжик Житомирського району Житомирської області на території Камянської сільської ради, накладені державними виконавцями Житомирського районного відділу державної виконавчої служби та Корольовського районного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Житомирській області.

Крім цього, представником позивача заявлено два клопотання про витребування доказів.

Дослідив дану заяву разом з долученими до неї додатками суд дійшов висновку, що провадження у справі, на даний час, не може бути відкрите, а заява підлягає залишенню без руху з огляду на наступне.

Позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру (п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України).

Ціна позову у заявах про визнання права власності на майно визначається вартістю майна (п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України).

Як кореспондується у пункті 16 ПП ВССУ № 10 "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах" від 17 жовтня 2014 року, розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру.

При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України такий обовязок покладається на позивача. Проте, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент предявлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд (ч. 2 ст. 80 ЦПК України).

Згідно Постанови Кабінету Міністрів України № 358 "Про проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обов'язкових платежів, які справляються відповідно до законодавства" від 21 серпня 2014 року оціночною вартістю для нерухомості є її ринкова вартість, розрахована відповідно до національних стандартів та інших нормативно-правових актів з питань оцінки майна і майнових прав.

Підтвердженням такої вартості слугує звіт про оцінку, строк дії якого становить не більше шести місяців з дати оцінки.

У свою чергу, заявником не надано суду документів щодо оцінки спірного у справі нерухомого майна. Відтак, у зв'язку з відсутністю необхідної оціночної документації, реальну вартість спірного майна визначити неможливо, а отже і неможливо дійти висновку про дійсну ціну позову і, з огляду на це, суму необхідного до сплати позивачем судового збору. Суд вважає, дійти висновку про те, що визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна не можна.

Також, позивачеві слід звернути увагу і на те, що за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру (ч. 3 ст. 6 ЗУ "Про судовий збір").

Крім цього, згідно ч. 2 ст. 133 ЦПК України клопотання про витребування документів, що їх також заявив представник позивача, є способом забезпечення доказів у справі та відповідно до речення другого ч. 1 даної процесуальної норми Закону за його подачу юридичною особою справляється судовий збір, розмір якого визначений пп. 4 п. 1 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір", а саме за ставкою 0,5 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, тобто, на даний час і враховуючи положення ч. 1 ст. 4 Закону, 800,00 гривень (за кожне клопотання).

Заявником дана вимога процесуального Закону при зверненні до суду з клопотаннями про витребування документів також врахована та дотримана не була.

До заяви про забезпечення доказів, яка не відповідає вимогам цієї статті, застосовуються наслідки, встановлені статтею 121 цього Кодексу (ч. 2 ст. 134 ЦПК України).

Платiжнi реквізити для перерахування судового збору:

Отримувач коштів УДКСУ у Житомирській області

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38035705

Банк отримувача ГУДКСУ у Житомирській області

Код банку отримувача (МФО) 811039

Рахунок отримувача 0196

Код класифікації доходів бюджету 22030101

Призначення платежу судовий збір, Житомирський районний суд Житомирської області.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 80, ст. 119, ст. 121 ЦПК України, ПП ВССУ № 10 від 17.10.2014 року, Постанови КМУ № 358 від 21.08.14 року, суддя,

П О С Т А Н О В И В :

Позовну заяву ТОВ "Українська факторингова компанія" до ОСОБА_1 про визнання права власності та звільнення майна з-під арешту, треті особи: Житомирський районний відділ державної виконавчої служби - залишити без руху надавши строк у п'ять днів, з дня отримання копії даної ухвали, для усунення недоліків зазначених в ній.

Розяснити заявнику, що у випадку неусунення зазначених недоліків заява вважається неподаною та повертається адресатові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Є.О. Грубіян