Справа №: 398/743/17
провадження №: 2/398/1429/17
УХВАЛА

"04" квітня 2017 р. суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Соколова Р.І., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності та про здійснення поділу спільного майна,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся з позовною заявою до ОСОБА_2, відповідно до якої позивачем заявлено наступні позовні вимоги:

-встановити факт його проживання однією сім'єю без реєстрації шлюбу з ОСОБА_2 з травня 2006 по серпень 2016 року.

-визнати майно, а саме квартиру АДРЕСА_1 спільною сумісною власністю ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

-здійснити поділ спільного майна, виділивши у власність ОСОБА_1 1/2 частину квартири АДРЕСА_2, виділивши у власність ОСОБА_2 1/2 частину квартири АДРЕСА_2.

Таким чином, позивачем заявлено 2 вимоги немайнового характеру, та 1 вимогу майнового характеру.

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17.10.2014 № 10 визначає, що подані до суду позовні заяви чи заяви, а також зустрічні позовні заяви можуть містити кілька самостійних позовних вимог, кожна з яких є об'єктом справляння судового збору.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві обєднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Cт. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви не майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Окрім того ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що за подання до суду позовної заяви майнового характеру сплачується судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

В розясненні п.7 постанови Пленуму Верховного Суду України від 12.06.2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», зазначено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам статті 119 ЦПК.

Якщо заява не відповідає вимогам статей 119, 120 ЦПК або не сплачено судовий збір, суддя відповідно до вимог статті 121 ЦПК постановляє ухвалу, в якій повинні бути зазначені конкретні підстави залишення заяви без руху.

Позовна заява ОСОБА_1 не відповідає вимогам ст. 119 ЦПК України, оскільки не містить ціну позову щодо вимоги майнового характеру, а також доказів сплати судового збору в розмірі, визначеному законодавством щодо всіх заявлених позовних вимог. До позовної заявт позивачем додано лише квитанцію від 09.03.2017 про сплату судового збору в сумі 610 грн. 00 коп.

Заявляючи вимогу про поділ спільного майна шляхом виділення у власність ОСОБА_1 та ОСОБА_2 по 1/2 частині спірного нерухомого майна (квартири), тобто вимогу майнового характеру, позивач не зазначив її вартість, яка повинна відповідати дійсній вартості спірного майна.

Відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна. Вартість майна - це грошова сума, за яку це майно може бути придбане у даній місцевості. Тягар доказування вартості майна несе позивач.

Відповідно до положень ч.2 ст. 80 ЦПК України, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

Таким чином, позивачу необхідно визначити ринкову вартість майна, що є предметом спору та сплатити 1% його вартості з урахуванням вищенаведеної норми, що міститься в п.1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», та яка повинна бути підтверджена відповідними відомостями (оцінкою відповідної установи), або сплатити судовий збір, розмір якого суд визначає в сумі 2200 грн., а також доплатити судовий збір за вимоги немайнового характеру.

Відповідно до ч.1 ст122 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 ЦПК, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху.

Таким чином, позовну заяву в силу ч.1 ст.121 ЦПК України повинно бути залишено без руху та позивачеві необхідно встановити достатній строк з дня отримання копії даної ухвали для виправлення допущених ним недоліків позовної заяви.

Керуючись ст. 119, ч.1 ст.121 ЦПК України, суд, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про встановлення факту проживання однією сімєю без реєстрації шлюбу, про визнання майна обєктом права спільної сумісної власності та про здійснення поділу спільного майна - залишити без руху та надати позивачу 5-денний строк для усунення недоліків позовної заяви, починаючи з дня отримання копії ухвали.

Якщо позивач, у встановлений термін не виконає вимоги, зазначені в ухвалі, позовна заява вважається не поданою і повертається позивачеві.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Р.І. Соколова