Справа № 639/5186/17
Провадження № 2/639/2186/17
29 листопада 2017року Жовтневий районний суд м. Харкова у складі:
головуючого судді Гаврилюк С.М.,
при секретарі судового засідання Макушенко Т.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1, яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2, до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини,
встановив:
Позивач ОСОБА_1, яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2, звернулась до суду з позовом до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
В обґрунтування позовних вимог позивач посилається на те, що 09 квітня 2015 року померла ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина на все належне їй майно. Спадкоємцем першої черги є її син ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, інвалід другої групи в звязку з психічним захворюванням, який рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 09.02.2017 року визнаний недієздатним, а позивача ОСОБА_1, яка є його жінкою, призначеного опікуном.
В звязку з стійким психічним розладом здоровя ОСОБА_2 постійно знаходився на стаціонарному лікуванні в 3-ій ХПНБ. Ще до смерті спадкодавця ОСОБА_2 з 2010 року та по день смерті своєї матері страждав на психічну хворобу , знаходився на обліку в психоневрологічному диспансері та на лікуванні в Стрилічанській психіатричній лікарні, однак на день смерті матері він ще не був визнаний недієздатним.
У звязку з постійним лікуванням ОСОБА_2 у строк встановлений законом на прийняття спадщини в нотаріальну контору з відповідною заявою не звернувся.
Приватним нотаріусом ХМНО Харківської області ОСОБА_4 14.06.2017 року відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 09.04.2015 року ОСОБА_3 на 1/6 частку квартири 27 по вул. Дудинській (колишня назва: вулиця Наріманова), будинок № 10-А у звязку із пропуском встановленого законодавством строку на прийняття спадщини та розяснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви може бути вирішено судом.
Позивач зазначає, що строк було пропущено з вказаних вище поважних причин.
Позивачем після перерви у судовому засіданні подано заяву про розгляд справи за її відсутності, у якій вона уточнений позов підтримала та просила його задовольнити.
Належним чином повідомлений представник відповідача в судове засідання не з'явився, в порушення вимог ч.2 ст. 77 ЦПК України про причини неявки суд не повідомив. Відповідачем також не подано заяви про розгляд справи за його відсутності.
Зі згоди позивача суд розглянув справу відповідно до ст. 224 ЦПК України в заочному порядку.
Суд, дослідивши матеріали справи, докази, надані позивачем , приходить до висновку про наявність підстав щодо задоволення позову, виходячи з наступного.
Спадкодавець ОСОБА_3 померла 09.04.2015 року , що підтверджується свідоцтвом про смерть (а.с. 3). Недієздатний ОСОБА_2 є сином ОСОБА_3 (а.с. 4).
Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України, часом відкриття спадщини є день смерті особи. Таким чином спадщина відкрилась 09 квітня 2015 року і спадкоємець ОСОБА_2 пропустив строк для прийняття спадщини, у зв'язку з чим постановою приватного нотаріуса ХМНО Харківської області ОСОБА_4 14.06.2017 року відмовлено ОСОБА_2 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої 09.04.2015 року ОСОБА_3 та розяснено, що питання про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини може бути вирішено судом(а.с.12).
Виходячи зі змісту положень ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Статтею 1261 ЦК України визначено, що у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Частиною першою ст. 1266 ЦК України передбачено, що внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Як роз'яснюється у п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовом про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої ст. 1272 ЦК України. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність пропуску строку для прийняття спадщини.
За змістом норм статей 1268-1269 ЦК України порядок прийняття спадщини встановлюється залежно від того, чи проживав постійно спадкоємець разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно зі спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч. 1 ст. 1269 ЦК України). Заява про прийняття спадщини подається до нотаріальної контори за місцем відкриття спадщини особисто.
Згідно ст. 1272 ЦК України визначено наслідки пропущення строку для прийняття спадщини, зокрема, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Відповідно до змісту ст. 1272 ЦК України позов про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини подається: у разі відсутності письмової згоди всіх спадкоємців, які прийняли спадщину, на подання спадкоємцем, який пропустив шестимісячний строк, заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори; у разі пропуску шестимісячного строку подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.
Спадкоємець ОСОБА_2 не проживав разом зі спадкодавцем і пропустив встановлений строк для прийняття спадщини, тому вправі звернутись в суд з позовом для визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини.
Згідно з дослідженими у судовому засіданні медичними документами , які містяться в матеріалах справи, ОСОБА_2 у звязку з стійким психічним розладом здоровя тривалий термін періодично знаходився на лікуванні., є інвалідом першої групи (а.с. 11). Рішенням Фрунзенського районного суду м. Харкова від 09.02.2017 року він визнаний недієздатним(а.с.10).
Суд, даючи оцінку вище вказаним дослідженим у судовому засіданні доказам , приходить до висновку про те, що ОСОБА_2 строк для прийняття спадщини після померлої 09 квітня 2015 року ОСОБА_3 був пропущений з поважної причини, а тому суд вважає необхідним задовольнити позов, визначити недієздатному ОСОБА_2, в інтересах якого діє опікун ОСОБА_1, додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 09 квітня 2015 року його матері ОСОБА_3.
Керуючись ст.ст. 5, 6,10, 11, 57, 60,61, 88, 208, 209, 212 -215,224 ЦПК України, ст.ст.1220, 1223, 1261, 1266, 1268, 1270, 1272 ЦК України, Постановою Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 р. № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», суд
Позов ОСОБА_1, яка діє в інтересах недієздатного ОСОБА_2, до Харківської міської ради про визначення додаткового строку для прийняття спадщини - задовольнити.
Визначити недієздатному ОСОБА_2, в інтересах якого діє опікун ОСОБА_1, додатковий строк протягом трьох місяців з дня набрання рішенням законної сили для подання заяви про прийняття спадщини після померлої 09 квітня 2015 року його матері ОСОБА_3.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особами, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення - шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги, рішення якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом

Суддя С.М.Гаврилюк