Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" квітня 2017 р. Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області під головуванням судді Кузнецова Д. В. , при секретарі Ткачук Г.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Маріуполі цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів та скасування акту про порушення правил користування електричною енергією,

В С Т А Н О В И В:

13 лютого 2017 року Публічне акціонерне товариство «ДТЕК Донецькобленерго» звернулося до суду із позовом до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 41 890,74 грн. Свої вимоги обґрунтовує тим, що 03.11.2016 року при перевірці представниками позивача за місцем проживання відповідача було виявлено порушення ним ст. ст. 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» та п.п. 42,48 ПКЕЕН, що виразилося у самовільному підключенні до електричної мережі, що не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливості, а саме: змонтовано розетку з прихованою електропроводкою, шляхом монтування дооблікового нульового та післяоблікового фазного дротів. При відключенні нульового запобіжника та поданні нагрузки диск електролічильника не обертається-спожита електрична енергія не обліковується. У зв'язку із вказаними порушеннями був складений акт № 210199 від 03.11.2016 року. Відповідно до діючих нормативних актів, на підставі зазначеного акту визначено обсяг та вартість спожитої, але неврахованої електричної енергії, внаслідок порушення, на загальну суму 41 890,74 грн. Просило суд стягнути з відповідачів в дольовому порядку заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 41 890,74 грн. та судовий збір в сумі 1600,00 гривень.

14 лютого 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зустрічним позовом до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів, скасування акту комісії ПАТ ДТЕК Донецькобленерго» №1512 від 23.11.2016 року. В обґрунтування зустрічного позову зазначив, що з моменту виділення квартири в 1987 році всі електричні розетки були встановлені згідно проекту і змін в електричній проводці квартири власниками не проводилось. За результатами перевірки електроповодки в квартирі відповідача представникам ДТЕК було складено акт перевірки №210199 від 03.11.2016 року, яким зафіксовано факт самовільного підключення електроустановок до електромережі ДТЕК. На комісію по розгляду ОСОБА_1 не викликали і без його участі складено протокол комісії від 23.11.2016 року, яким було накладено штраф в розмірі 41 890,74 грн. Вважає вказаний протокол комісії незаконним, оскільки винесений із порушенням норм чинного законодавства. ОСОБА_1 не було завчасно у встановлений законодавством 5 денний строк повідомлено про засідання комісії. Також вказує, що звертався до ЖКП Іллічівського району м.Маріуполя із заявою про обстеження його квартири та електричної проводки та за результатами проведеного обстеження, встановлено, що спірна розетка на кухні встановлена за часів будівництва будинку згідно проектної документації та призначена для кухонної плити, електропроводка в квартирі стандартна згідно стандартного проекту будівництва, змін у електропроводку квартири не вносилось. ОСОБА_1 не могло бути відомо, що спірна розетка на кухні не була підключена до приладу обліку належним чином, жодних активних дій по самовільному підключені розетки ОСОБА_1 не здійснював. Внаслідок протиправних дій представників ДТЕК стан здоров'я ОСОБА_1 погіршився у зв'язку із чим йому була завдана моральна шкода. На підставі зазначеного просив визнати незаконним і скасувати акт комісії Маріупольської РЕМ ПАТ ДТЕК Донецькобленерго №1512 від 23.11.2016 року та стягнути моральну шкоду в розмірі 50 000,00 гривень.

У судовому засіданні представник ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» позовні вимоги підтримав, наголосив, що споживання безоблікової електроенергії із спірної розетки було можливо оскільки була невірна здійснена фазировка лічильника (фаза в третій клемі) та одночасно проведено зміни у конструкції вилки штекера переноски, яка була під'єднана на кухні квартири відповідача. Стосовно вимог зустрічного позову заперечував, вказував, що цивільні суди розглядають на загальних підставах справи у спорах про визнання незаконними дій та актів, які відповідно до закону мають обов'язковий характер для учасників правовідносин, що виникають чи припиняються з прийняттям такого акту. Оскаржуваний акт про порушення ПКЕЕН, складений працівниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», за своїм ознаками до таких актів та дій не відноситься, оскільки по - перше сам факт складання акту не порушує жодного права споживача, та по-друге акт не носить характеру обов'язкових до виконання ненормативних актів, а є лише документальною фіксацією проведеної перевірки.

ОСОБА_1, ОСОБА_2 та їх представник ОСОБА_5 в судовому засіданні заперечували проти позовних вимог ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» та підтримали зустрічний позов. В обґрунтування своїх вимог пояснили, що ОСОБА_1 не чіпав електроповодку. З моменту вселення у квартиру в 1987 році сім'я користувалася даною розеткою на кухні. В 2014 році знадобилось включити в дану розетку електрочайник. Всі послуги за електроенергію оплачував своєчасно. Будь-яких доказів порушень правил користування елкектроенергією працівники ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» не вилучали. ОСОБА_2 пояснила, що в момент приходу працівників позивача вона не зрозуміла, що від неї хотіли. Працівники ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» показували на електролічильник, після чого вона пішла на балкон за утюгом, а що працівники робили із розеткою їй не відомо. Після чого був складений акт та винесений протокол комісії, який вона підписала без зауважень. Проте вказує, що їй було невідомо зміст даних документів, оскільки підписувала не читаючи. Крім того, в письмових запереченнях на позов відзначили, що 03.11.2016 року до їх квартири прийшли працівники ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», які цілеспрямовано направилися на кухню до розетки, яка була із заземленням для газової плити. Після виявлення факту безоблікового використання електроенергії складено Акт про порушення від 03.11.2016 року. Проте на комісію ніхто не викликав і без участі ОСОБА_1 було складено протокол комісії від 23.11.2016 року, яким накладено штраф. ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» жодного разу не проводив планових повірок, але знімалися показання лічильника, здійснювався його огляд і жодних порушень виявлено не було. Із представленого відеозапису, який проводився представниками ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», не зафіксовано неправильного підключення проводів до електролічильника, що є обов'язковим для безоблікового споживання електроенергії. Вказує, що із представленого відеозапису відсутня можливість достовірно встановити, чи була напруга в розетці при відключених запобіжниках.

Відповідачі ОСОБА_4 та ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилися, про дату та час розгляду справи були повідомлені належним чином, але про причини своєї неявки суд не повідомили.

Вислухавши пояснення сторін, показання свідків, дослідивши письмові матеріали, оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, даючи оцінку запереченням відповідача та доводам позивача, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію, та про відмову у задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів та скасування акту про порушення правил користування електричною енергією з наступних підстав.

Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України (далі за текстом - ЦК України), кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Зокрема, частиною 1 статті 11 Цивільного процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Статтею 57 ЦПК України встановлено, що доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів.

Згідно із частиною 1 статті 58 ЦПК України, належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування.

Згідно із частиною 2 статті 59 ЦПК України, обставини справи, які за законом мають бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватись іншими засобами доказування.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

Відносини з постачання фізичним особам електричної енергії регулюються статтею 714 ЦК України, статтями 24-27 Закону України "Про електроенергетику", "Правилами користування електричною енергією для населення" (ПКЕЕН), затвердженими постановою Кабінету Міністрів України за № 1357 від 26 липня 1999 року, "Методикою визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією", затвердженою постановою НКРЕ від 04 травня 2006 року № 562.

Відповідно до статті 26 Закону України "Про електроенергетику", споживання енергії можливе лише на підставі договору з енергопостачальником. Споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Судом встановлено, що власниками квартири АДРЕСА_1 є ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3 та ОСОБА_4, що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло, видане Управлінням міського майна м.Маріуполя 24.03.1998 року. ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» постачає електричну енергію у будинок АДРЕСА_2 на підставі договору.

Згідно ч. 1 ст. 316 ЦК України правом власності є право особи на річ (майно), яке вона здійснює відповідно до закону за своєю волею, незалежно від волі інших осіб.

За ч.,ч. 4, 5 ст. 319, 322 ЦК України власність зобов'язує, власник зобов'язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом, і не може використовувати право власності на шкоду правам та інтересам суспільства.

Отже при отриманні відповідачами у спільну сумісну власність електрифікованої квартири АДРЕСА_1, вони на підставі вказаних норм законодавства є споживачами послуг, які надаються ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго», а відтак зобов'язані її утримувати і нести тягар відповідальності перед енергопостачальною компанією ПАТ ДТЕК «Донецькобленерго» та цивільну відповідальність за порушення Правил користування електричною енергією для населення.

Між сторонами склалися договірні правовідносини щодо постачання та користування електричною енергією на підставі письмового договору №5321-8 від 27 жовтня 2013 року.

Згідно пункту 20 договору споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; за розкрадання електроенергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку

Виходячи з положень ст. ст. 6, 626-631, 526 ЦК України укладений договір є обов'язковим для належного виконання сторонами відповідно до його умов, вимог ЦК України та інших актів цивільного законодавства.

Крім того, статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов'язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов'язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання.

Згідно статті 611 Цивільного кодексу України у разі порушення зобов'язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом.

Згідно з пунктом 42 Правил користування електричною енергією для населення, споживач електричної енергії зобов'язаний оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил.

03 листопада 2016 року на підставі змінного завдання рейдової бригади Маріупольського РЕС у складі членів бригади ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 було здійснено огляд та перевірку абонентів в будинку АДРЕСА_2 в місті Маріуполі, в тому числі квартири №8, яка належить відповідачам на праві приватної власності.

03 листопада 2016 року при перевірці представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» виконання вимог Закону України «Про електроенергетику» квартири відповідачів було виявлено порушення Правил користування електричною енергією для населення, що виразилось у самовільному підключенні електроустановок до електричної мережі, яка не є власністю енергопостачальника, виявити яке представники енергопостачальника при проведені контрольного огляду не мали можливості. Змонтована розетка зі скритою електропроводкою з дообліковим «нулем» та післяобліковою «фазою». При відключенні «нульового» запобіжника та ввімкненні навантаження (праска, витяжка) диск електролічильника не обертається. При відключені «нульового» запобіжника напруга у розетці наявна. Електроенергія споживається, лічильником не враховується.

За цим фактом було складно акт № 210199 від 03 листопада 2016 року про порушення Правил використання електричної енергії, який був підписаний трьома представниками ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а також споживачами - власниками квартири ОСОБА_1 та ОСОБА_2, які підписали вказаний акт та зробили в ньому зауваження, що отримали квартиру із розеткою, переноску підключив син, а вони про це не знали. Також до акту про порушення були додані фото та відео зйомка виявлених фактів. Крім того у складеному акті (в пункті 9) під розпис було повідомлено відповідачів про дату, час та місце розгляду акту про порушення.

23 листопада 2016 року на засіданні комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» з розгляду актів про порушення Правил користування електричною енергією для населення, відповідно до протоколу № 1512 від 23.11.2016р. було прийнято рішення про нарахування ОСОБА_1 за без облікове споживання електричної енергії збитків на загальну суму 41 890,74 грн.

Засідання комісії відбулось за участю співвласника квартири ОСОБА_2, про що свідчить її підпис в протоколі.

З огляду на це позивачем були дотримані положення законодавства щодо належного повідомлення споживачів про дату та час засідання комісії і один із співвласників квартири - ОСОБА_2 скористалася своїм правом та була присутня на даному засіданні.

Відповідно до ст. 3 Закону України «Про електроенергетику» відносини, пов'язані з виробництвом, передачею, постачанням і використанням енергії, регулюються цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Згідно статті 26, 27 Закону України «Про електроенергетику» споживач енергії несе відповідальність за порушення умов договору з енергопостачальником та Правил згідно із законодавством України.

Правопорушенням в електроенергетиці є крадіжка електричної й теплової енергії, у тому числі споживання електроенергії понад договірні величини, самовільне підключення до об'єктів електроенергетики й споживання енергії без приладів обліку.

Згідно Правил користування електричною енергією для населення, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України № 1357 від 26 липня 1999 року, (далі - Правила) споживач електричної енергії зобов'язаний дотримуватися вимог нормативно-технічних документів та договору; забезпечувати належний технічний стан та безпечну експлуатацію своїх електроустановок та побутових електроприладів; оплачувати спожиту електричну енергію та здійснювати інші платежі відповідно до умов договору та цих Правил; узгоджувати з енергопостачальником нові підключення та переобладнання внутрішньої електропроводки (п. 42 Правил).

Згідно пункту 48 Правил користування електричною енергією для населення, споживач несе відповідальність за порушення правил користування електричною енергією; розкрадання електричної енергії у разі самовільного підключення до електромереж і споживання електричної енергії без приладів обліку; пошкодження приладів обліку.

Відповідно до пункту 53 Правил користування електричною енергією для населення, у разі виявлення представником енергопостачальної організації порушень споживачем правил користування електроенергією, у тому числі розкрадання, складається акт, що підписується представником енергопостачальної організації й споживачем. На підставі акта енергопостачальник має право визначити величину збитків, завданих йому протиправними діями споживача.

Відповідно до ст. 614 ЦК України особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов'язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов'язання.

Проте, як вбачається з матеріалів справи, відповідачі ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 доказів своєї невинуватості не надали, не спростували наявність виявлених актом порушень: щодо встановлених в акті обставин в частині наявності додаткового контуру заземлення в розетці на кухні та під'єднання до неї подовжувача із спеціально змонтованою вилкою, невірно сфазованого електролічильника, наявності фази в третій клемі, у зв'язку із цим факт вчинення порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення суд вважає доведеним, оскільки підтверджується обставинами справи, складеним актом за підписом відповідачів ОСОБА_1 та ОСОБА_2, відеозаписом виявлених порушень та фотознімками розетки та вилки подовжувача, в якій дроти підключені до фазного штекеру вилки, а нульовий - до нульового штекеру вилки («дообліковий нуль»), особистими поясненнями ОСОБА_1 в суді, показами свідків, які складали акт, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8

Так допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8, підтвердили, що 03 листопада 2016 року вони втрьох працювали на рейді в будинку АДРЕСА_2 в місті Маріуполі та здійснювали перевірку без облікового споживання електроенергії абонентами. Прибули до квартири №8 та спитали у господарів дозволу оглянути прибори обліку електричної енергії. Після чого попросили дозволу відключити запобіжники та здійснити перевірку електроприборів. Зайшли на кухню та за допомогою спеціальних пристроїв електромагнітного поля «Дятел» виявили у розетці напругу при відключених запобіжниках. Для демонстрації попросили праску та підключили її до розетки, яка нагрівалася. ОСОБА_1 сказав, що розетка на кухні не працює, але коли вилку переноски перевернули іншою стороною то напруга була наявна. Вказана розетка обладнана трьома отворами, до якої підєднується вилка із трьома вусами. Лічильник в квартирі був сфазований невірно, що дозволило використовувати «безобліковий нуль» у розетці. Куди само йшов дріт «безоблікового нуля» від розетки виявлено не було, оскільки власник не надав згоди демонтувати кахель. Після чого за участю господарів був складений акт про порушення користування електроенергією, правильно сфазований та опломбований електролічильник.

Суд не приймає доводи ОСОБА_1 щодо відсутності з його боку втручань у електропроводку, оскільки факт наявності в розетки дооблікового нуля є порушенням правил користування електричною енергією та водночас спеціально змонтованої вилки електроустановки (переноски) з трьома вусами із неправильним фазуванням, що в результаті дозволяло відповідачам при відключеному електролічильнику безобліково споживати електроенергію із даної розетки та переноски.

Натомість захисне заземлення електроустановок полягає в допоміжному електричному з'єднані з землею чи її еквівалентом металевих неструмопровідних частин, що можуть виявитися під напругою. Захисне заземлення має за мету знизити напругу дотику між корпусом електроустановки і землею, і менше, що виникає в результаті ушкодження чи пробою ізоляції струмопровідних частин.

В підпункті 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 «Про затвердження Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією» визначено, що ця Методика застосовується на підставі акта про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення такого порушення ПКЕЕН, як використання "штучного нуля", що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Також у вказаному підпункті закріплено поняття штучного нуля - це додатково змонтований контур заземлення (у тому числі металеві труби водопроводу або опалення), що з'єднаний з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі, який за умови неправильного підключення лічильника (наприклад, у разі якщо електрична енергія обліковується однофазним індукційним лічильником - "фаза" у третій клемі) дає змогу безобліково споживати електричну енергію. Облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття "штучний нуль".

З системного аналізу наведеної норми слідує, що штучним нулем визнаються випадки під'єднання додаткового контуру заземлення з "нульовим" проводом внутрішньобудинкової електромережі із одночасним неправильним підключенням лічильника (неправильності його фазування - "фаза" у третій клемі), що наразі і було встановлено актом перевірки в квартирі відповідачів та підтверджено іншими доказами по справі.

При цьому дійсно, за вказаним положенням підпункту 7 пункту 3.1. Постанови само пособі облаштування додаткового контуру заземлення з метою з'єднання його з металевими корпусами електричних приладів для забезпечення їх безпечної експлуатації не належить до поняття «штучний нуль». Але у випадку із відповідачами виявлений контролерами контур заземлення в кухні був приєднаний не до металевих деталей корпусу електричного приладу (електропечі) для забезпечення їх безпечної експлуатації (наприклад бойлеру), а до нульового проводу внутрішньо будинкової електромережі, що наразі визнається як «штучний нуль».

Отже з проаналізованої норми слідує, що визначальною відмінністю між штучним нулем та заземленням електричних приладів для безпечної їх експлуатації, є об'єкт під'єднання із додатковим контуром заземленням: внутрішньобудинкова електромережа, або безпосередньо корпус електричного приладу.

Виходячи із обставин, встановлених в судовому засіданні та підтверджених належними доказами, актом про порушення, показами свідків, ОСОБА_1 та ОСОБА_2, фото і відеозаписами, суд приходить до висновку про доведеність факту порушення відповідачами підпункту 7 пункту 3.1. Постанови Національної комісії регулювання електроенергетики від 04.05.2006р. № 562 та використання ними штучного нуля, що призвело до споживання необлікованої електричної енергії.

Таким чином, діями відповідачів, які є власниками квартири та споживачами електричної енергії, яку постачає ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго», останньому завдані збитки в сумі 41890,74 гривень.

Вимоги позивача ОСОБА_1 щодо скасування акту комісії Маріупольського РЕМ ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 1512 від 23.11.2016 року, суд вважає безпідставними з мотивів вказаних вище, а також додатково зазначає наступне.

Так рішенням Іллічівського районного суду м.Маріуполя Донецької області від 03 лютого 2017 року у задоволені позову ОСОБА_1 до ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів, скасування протоколу комісії ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» № 1512 від 23 листопад 2016 року та відшкодування моральної шкоди було відмолено. Рішення суду набрало законної сили.

Згідно пункту 3 статті 61 ЦПК України обставини, встановлені судовим рішенням у цивільній, господарській або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді інших справ, у яких беруть участь ті самі особи або особа, щодо якої встановлено ці обставини.

Отже на даний час рішенням суду по іншій справі між тими ж сторонами було встановлено законність прийнятого рішення комісії від 23.11.2016 року, а тому вказаний факт є преюдиціальним, не підлягає повторному доведенню та має бути врахований під час розгляду цієї справи.

Крім того, правова норма в абзаці 2 підпункту а. пункту 3.3. Методики, яка встановлює трирічний період часу для розрахунку збитків, є спеціальною в даному випадку та має застосовуватись до спірних правовідносин, в порівнянні із правовою нормою в пункті 2.7. Методики, яка встановлює 12 місячний термін для розрахунку збитків, яка є більш загальною.

Тому, за викладеною методикою та за даних обставин вчиненого порушення період, за який було здійснено розрахунок обсягу та вартості недорахованої електричної енергії, в межах трьох років, визначений ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» вірно та ґрунтується на нормах законодавства.

Пунктом 4 Порядку визначення і відшкодування збитків, завданих енергопостачальнику внаслідок порушення споживачем Правил, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 лютого 2006 року № 122, встановлено, що обсяг електричної енергії, не облікованої внаслідок порушення споживачами правил користування електричною енергією, визначається за величиною розрахункового споживання електричної енергії протягом періоду порушення на підставі акта виявлених порушень, складеного відповідно до методики визначення обсягу та вартості необлікованої електричної енергії, затвердженої НКРЕ.

Вимоги до порядку складання, форми та змісту акту про порушення правил закріплені в главі 4 Методики.

Відповідно до пунктів 4.1. , 4.5. -4.8. Методики акт про порушення складається у присутності споживача представниками енергопостачальника.

У разі відмови споживача від підписання акта про порушення про це зазначається в акті про порушення.

Споживачі та представники енергопостачальника під час здійснення перевірки електроустановок мають право здійснювати фото- та відеозйомку для фіксації виявлених порушень, про що зазначається в акті про порушення.

Акт про порушення складається у двох примірниках у присутності споживача або уповноваженого представника споживача в разі виявлення порушень ПКЕЕ.

Працівники енергопостачальника перед складанням акта про порушення зобов'язані повідомити споживача про його право внести зауваження та заперечення до акта, викласти мотиви своєї відмови від його підписання або підписати його без зауважень та пропозицій.

В акті про порушення зазначаються всі необхідні для розрахунку згідно з вимогами цієї Методики параметри, що характеризують електроустановку споживача, схему підключення електроустановки споживача та її графічне зображення із зазначенням: меж балансової належності; перерізів та матеріалу всіх проводів (кабелів), наявних у схемі підключення; фазування приладу обліку на дату оформлення акта про порушення.

В акті про порушення заповнюються всі графи та рядки без пропусків. Виправлення чи підчищення не допускаються. Текст повинен бути однозначним, без можливості подвійного тлумачення.

Згода або незгода споживача із зафіксованим в акті про порушення фактом пошкодження пломб або розрахункових приладів обліку фіксується в акті про порушення.

Суд, дослідивши акт про порушення №210199 від 03.11.2016р., встановив, що він складений за формою, наведеною в додатку 3 Методики. Всі необхідні графи та рядки заповнені, зокрема, відомості про прилади обліку електроенергії споживача (п1.), результати проведення вимірів параметрів схеми електропостачання споживача (п.3), в тому числі, тип засобу вимірювальної техніки; перелік об'єктів або струмоприймачів, приєднаних споживачем до електричної мережі (п.5), схема електропостачання споживача. Із вказаним актом відповідачі були ознайомлені та підписали його із власними зауваженнями, які не спростовують висновку суду про наявність змонтованого штучного нуля та можливість його використання.

На підставі даних вказаних в акті відповідачем на засіданні комісії був проведений розрахунок збитків із застосуванням формули, передбаченої пунктом 2.7 Методики, про що було зазначено у відповідному протоколі засідання комісії №1512 від 23.11.2016р. та наданий письмовий розрахунок збитків за актом, загальна сума якого становить 41 890,74 грн.

З цього суд дійшов висновку про те, що зазначений акт та відомості в ньому є достатніми для розрахунку збитків, складено з дотриманням встановленого порядку та необхідних вимог Методики і є належним та допустимим доказом по справі, а проведений на підставі даних вказаних в акті розрахунок збитків виконаний за формулою, передбаченою Методикою. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил.

Водночас діючим законодавством, зокрема статтею 16 ЦК України, або договором як спосіб захисту судом цивільних справ не передбачено можливості визнання подібного акту недійсним. Акт є фіксацією порушення, яке було виявлено під час проведення постачальником енергії перевірки дотримання Правил, і він не встановлює для споживача будь-яких обов'язків.

Згідно зі ст. 57 ЦПК України зазначений акт є лише доказом, який у разі виникнення спору оцінюється судом відповідно до вимог ст. 212 ЦПК України.

Подібні позовні вимоги були предметом розгляду Верховного суду України по справі №6-25цс11 від 12.09.2011 року та по справі № 6-4ц11 від 06.06.2011 року та ним були зроблені правові висновки, які згідно ч. 2 ст. 214 та ст.360-7 ЦПК України є обов'язковими для застосування всіма іншими судами.

Тому вимоги ОСОБА_1 про скасування акту не відповідають положенням законодавства.

З урахуванням наведеного позовні вимоги ОСОБА_1 задоволенню не підлягають, а позовні вимоги ПАТ «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію в сумі 41 890,74 грн., знайшли своє підтвердження в судовому засіданні та доведені належними доказами.

Відносно визначення кола відповідачів, які мають нести відповідальність за порушення правил користування електричною енергією, слід виходити з вимог ст. 360 Цивільного кодексу України про те, що співвласник відповідно до своєї частки у праві спільної часткової власності зобов'язаний брати участь у витратах на управління, утримання та збереження спільного майна, у сплаті податків, зборів, а також нести відповідальність перед третіми особами за зобов'язаннями, пов'язаними із спільним майном пропорційно до розміру їх часток у праві власності на це майно.

Тому з кожного із відповідачів підлягає стягненню пропорційно до їх часток у спільній частковій власності вартість необлікованої електроенергії, визначеної на підставі Акту № 210199 від 03.11.2016р., а також пропорційно - судові витрати, а саме з кожного з відповідачів по 10 472,68 грн. - в якості заборгованості за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію, та судовий збір в сумі 400,00 грн.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Керуючись ст.ст. 10, 11, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» до ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 про стягнення заборгованості за спожиту, але не враховану приладом обліку електричну енергію - задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 10 472,68 грн. та судовий збір в сумі 400,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, ІПН НОМЕР_2 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 10 472,68 грн. та судовий збір в сумі 400,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, ІПН НОМЕР_3 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 10 472,68 грн. та судовий збір в сумі 400,00 грн.

Стягнути з ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_4, ІПН НОМЕР_4 на користь Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» заборгованість за спожиту, але невраховану приладом обліку електричну енергію у сумі 10 472,68 грн. та судовий збір в сумі 400,00 грн.

У задоволенні позову ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «ДТЕК Донецькобленерго» про захист прав споживачів та скасування акту про порушення правил користування електричною енергією відмовити.

На рішення може бути подана апеляція в Апеляційний суд Донецької області через Іллічівський районний суд м. Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя: Д. В. Кузнецов