Суддя Бабенко Ю. П.
Справа № 644/9125/16-ц
Провадження № 2/644/897/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2017 року Орджонікідзевський районний суд м.Харкова в складі: головуючого - судді Бабенко Ю.П., за участю секретаря Онюшкіної О.В., за участю позивачки ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Харкові справу за позовом ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

УСТАНОВИВ :

Позивачка просить суд визначити їй додатковий строк - 3 місяці для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого 15.10.2013 року. При цьому посилається на те, що співвласниця ? частини квартири ОСОБА_2 скрила від неї факт смерті батька. Про те, що батько помер, позивачка по справі дізналася у жовтні 2016 року випадково, коли зустріла ОСОБА_2 Зважаючи на те, що вона не знала про смерть батька, позивачка і просить суд задовольнити її позовні вимоги.

Представник відповідача - Харківської міської ради в судове засідання не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, про причини неявки суд не повідомив.

Відповідачка ОСОБА_2, яка не є спадкоємицею після смерті ОСОБА_3, подала до суду заву про розгляд справи у її відсутності.

Судом встановлено, що ОСОБА_3 помер 15.10.2013 року (а.с.8). Після його смерті відкрилась спадщина на все належне йому майно (а.с.9). Позивачка по справі є дочкою ОСОБА_3 (а.с.10). Відповідачка по справі ОСОБА_2 спадкоємицею не являється. За життя ОСОБА_3 був зареєстрований в ІНФОРМАЦІЯ_1 один (а.с.13).

Згідно до листа завідувача Четвертої Харківської державної нотаріальної контори (а.с.14), після смерті ОСОБА_3, померлого 15.10.2013 року, спадкова справа не заводилася, до нотаріальної контори протягом 6 місяців з заявами ніхто не звертався.

Згідно до ч.1 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Частиною 1 ст.1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк у 6 місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ч.3 ст.1272 ЦК України, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

У відповідності до ч.1 ст.11 ЦПК України суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Позивачка в своєму позові, як на поважну причину пропуску строку на прийняття спадщини, посилається на те, що про смерть свого батька вона взнала лише в жовтні 2016 року.

В п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування» зазначено, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Таким чином, посилання позивачки на необізнаність про смерть батька не свідчить про поважні причини пропуску строку на прийняття спадщини, так як така необізнаність не є поважною причиною, пов'язаною з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, суд враховує, що відповідно до вимог ст.ст.10,11,60 ЦПК України кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Позивачка в обґрунтування поважності причин пропуску строку на прийняття спадщини не надала жодного доказу згідно вимог ч.2 ст.57 ЦПК України, який би свідчив про те, що про смерть свого батька вона взнала лише в жовтні 2016 року, а не раніше. Позивачка проживає в квартирі № 65 будинку № 7 по вул..2-ї Пятирічки в м.Харкові, як вона про це зазначила в своїй позовній заяві. Її батько ОСОБА_3 проживав в ІНФОРМАЦІЯ_1. Вказані будинки знаходяться на відстані приблизно 200 метрів один від одного, що спростовує пояснення позивачки про те, що вона не знала про смерть свого батька.

Крім того, суд враховує, що позивачка в обґрунтування свого позову надала суду лист нотаріальної контори (а.с.14), а не постанову нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії. Разом з тим, відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30.05.2008 року «Про судову практику у справах про спадкування », при розгляді справ про визначення додаткового строку для прийняття спадщини судам слід перевіряти наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. Згідно до листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13, у разі якщо відсутність умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину не підтверджена належними доказами, а саме відмовою нотаріуса у видачі свідоцтва про право на спадщину, це може бути підставою для відмови у позові.

З урахуванням вищевикладеного суд відмовляє в задоволенні позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 61, 215 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст. 1220, 1222, 1223, 1268-1270, 1272 Цивільного кодексу України, - суд

ВИРІШИВ:

В задоволенні позивних вимог ОСОБА_1 до Харківської міської ради, ОСОБА_2 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_3, померлого 15.10.2013 року, - ВІДМОВИТИ.

Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана в апеляційний суд Харківської області через Орджонікідзевський районний суд м.Харкова протягом 10 днів з дня його проголошення.

СУДДЯ: