АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД м. КИЄВА
У Х В А Л А

08 грудня 2017 року суддя Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва Заришняк Г.М., перевіривши виконання вимог ст.ст. 295-299 ЦПК України в цивільній справі за апеляційною скаргою ОСОБА_2, діючого в інтересах ОСОБА_3, на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2017 року в справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, яка також діє в інтересах неповнолітніх дітей ОСОБА_5 та ОСОБА_6, за участю третьої особи: Служби безпеки України про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,-

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Дніпровського районного суду міста Києва від 14 вересня 2017 року відкрито провадження в даній справі.

Не погодившись з такою ухвалою суду, 01 грудня 2017 року ОСОБА_2, діючий в інтересах ОСОБА_3, подав апеляційну скаргу, тобто з пропуском строку на апеляційне оскарження.

Відповідно до ч.2 ст. 294 ЦПК України апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

На підставі ч. 3 ст. 297 ЦПК України апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

З матеріалів справи вбачається, що ухвала суду від 14 вересня 2017 року була отримана ОСОБА_3 11 жовтня 2017 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (а.с.44).

Крім того, 24 листопада 2017 року представник відповідачки ОСОБА_3 ознайомився з матеріалами даної цивільної справи, доказом чого є відповідна розписка (а.с.46), однак з апеляційною скаргою звернувся лише 01 грудня 2017 року.

При цьому, звертаючись з апеляційною скаргою з пропуском строку на апеляційне оскарження, представник апелянта не ставив питання про поновлення строку на апеляційне оскарження.

З огляду на викладене, скаржнику необхідно подати заяву про поновлення строку, в якій вказати підстави для його поновлення та надати докази поважності пропуску строку на апеляційне оскарження ухвали суду.

Також, представником ОСОБА_2 було подано клопотання про звільнення від сплати судового збору за подачу апеляційної скарги.

Відповідно до ч. 1, 2 ст. 82 ЦПК України, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі. З підстав, зазначених у частині першій цієї статті, суд може зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

За правилом ст. 8 Закону України «Про судовий збір», враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою, зокрема, зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати.

Відповідно до пункту 23 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись з клопотанням про звільнення від сплати судового збору, представником апелянта не надано доказів того, що майновий стан ОСОБА_3 перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому в задоволенні клопотання слід відмовити.

Відповідно до п. 9 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою сплачується судовий збір, що становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб - 320 грн. 00 коп.

За таких обставин, скаржнику необхідно сплатити 320 грн. 00 на рахунок: одержувач: УДКС у Соломґянському районі м. Києва; Код за ; Банк одержувач: ГУ ДКСУ у м. Києві; МФО банку: 820019; Р/Р № 0010Згідно з п.2 ст.297 ЦПК України до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.295 ЦПК України, а також у разі несплати судового збору, застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

Оскільки вказані обставини перешкоджають розгляду справи в апеляційній інстанції, апеляційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення її недоліків.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и л а :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2, діючого в інтересах ОСОБА_3, на ухвалу Дніпровського районного суду м. Києва від 14 вересня 2017 року залишити без руху, запропонувавши скаржнику усунути зазначені недоліки на протязі 30 днів з дня отримання ухвали суду.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.М. Заришняк