Справа № 755/1021/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"10" травня 2017 р. Дніпровський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Арапіної Н.Є

з секретарем Рудь Н.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб ОСОБА_3 та Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-1» про визнання права власності на майно у порядку спадкування за законом,-

в с т а н о в и в:

позивач звернулася до суду з позовом до Київської міської ради про визнання права власності на майно у порядку спадкування за законом. Свої вимоги мотивувала тим, що ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер її дідусь - ОСОБА_4. Після його смерті відкрилась спадщина, яка складає, зокрема, з квартири АДРЕСА_1. Єдиним спадкоємцем за законом є позивач, оскільки ІНФОРМАЦІЯ_1 року, тобто до відкриття спадщини, помер син ОСОБА_4 - батько позивача- дружина померлого - ОСОБА_3 від прийняття спадщини відмовилась. 13 квітня 2016 року позивач звернулась до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. із заявою про прийняття спадщини. Постановою приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу від 27 жовтня 2016 року позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв'язку із відсутністю правовстановлюючих документів на квартиру. Просить визнати за позивачем право власності на квартиру АДРЕСА_1 в порядку спадкування за законом після померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року її рідного дідуся ОСОБА_4.

10 квітня 2017 року ухвалою суду залучено до участі у справі ОСОБА_3 та Житлово-будівельний кооператив «Буревісник-1» в якості третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.

Позивач в судове засідання не з'явилися, про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. Представництво інтересів здійснював ОСОБА_6

Представник позивача ОСОБА_6 в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Представник відповідача Київської міської ради в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшли письмові заперечення, згіднго яких представником зазначено, що при розгляді даної справи інтереси Київської міської ради не порушуються, а є спір між спадкоємцями першої черги, а саме між позивачем та ОСОБА_3. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог та проводити розгляд справи без участі представника.

Представник третьої особи Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-1» в судове засідання не з'явився, про час і місце розгляду справи повідомлений належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

Третя особа ОСОБА_3 в судове засідання не з'явилася, про час і місце розгляду справи повідомлена належним чином. До суду надійшла заява про розгляд справи за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.

На підставі ст.197 ч.2 ЦПК України справа розглянута у відсутності сторін без фіксування судового засідання технічними засобами.

Дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступні фактичні обставини.

ІНФОРМАЦІЯ_2 року помер ОСОБА_4 (а.с. 5).

24 жовтня 1974 року ОСОБА_4 було отримано ордер № Г242820, виданий на підставі рішення виконкому Печерської ради м. Києва від 25 вересня 1974 року, на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2, у житлово-будівельному кооперативі «Буревісник-1» м. Києва (а.с.10).

Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-1» пайовий внесок за квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 сплачено ОСОБА_4 в повному обсязі в 1989 році у розмірі 5 800,00 руб. (а.с.77).

Згідно довідки Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-1» в квартирі, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 зареєстровані ОСОБА_1 та ОСОБА_3 (а.с.10-а).

Статтею 2 Закону України «Про власність», який був чинний на час виникнення правовідносин, визначено право власності як врегульовані законом суспільні відносини щодо володіння, користування і розпорядження майном.

Згідно частини 2 ст. 8 цього Закону передбачено, що відносини власності, не врегульовані цим Законом, регулюються Цивільним кодексом України та іншими законодавчими актами.

Відповідно до частини першої статті 15, частини першої статті 17 Закону України "Про власність" член житлово-будівельного кооперативу, який повністю вніс свій пайовий внесок за квартиру, надану йому в користування, набуває права власності на це майно. Майно, придбане внаслідок спільної праці членів сім'ї, є їх спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено письмовою угодою між ними.

Як роз'яснив Пленум Верховного Суду України в пункті 61 постанови від 18 вересня 1987 року №9 "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи", за змістом частини першої статті 17 Закону України "Про власність" кооперативна квартира набуває статусу спільної сумісної власності лише за умови внесення паю в ЖБК за рахунок спільних коштів члена ЖБК та членів його сім'ї. Інші особи права власності на пай та квартиру не набувають і можуть претендувати лише на відшкодування членом кооперативу коштів, наданих йому для внесення паю.

Відповідно до п. 8 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" у разі смерті члена житлово-будівельного, дачно-будівельного, гаражно-будівельного кооперативу, члена садівницького товариства, яким до дня смерті не були внесені повністю пайові внески, до складу спадщини входять частина внесеного паю та інші суми, які підлягають поверненню, а не квартира, дача, гараж, садовий будинок. Частка пайового внеску, що належала померлому входить до складу спадщини на загальних підставах.

Якщо спадкодавець повністю вніс пайовий внесок, то до складу спадщини включається відповідно квартира, дача, гараж, садовий будинок, інші будівлі та споруди.

Судом встановлено, що квартира, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 у житлово-будівельному кооперативі «Буревісник - 1» м. Києва є власністю ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року.

Тому після смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 у житлово-будівельному кооперативі «Буревісник - 1» м. Києва.

Згідно статті 1218 ЦК України до складу спадщини входять усі права та обов'язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Відповідно до ст. 1261 ЦК України у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, той з подружжя, який його пережив та батьки спадкодавця.

Спадкування за правом представлення має місце у випадках, встановлених ст. 1266 ЦК України, за умови якщо спадкоємець першої - третьої черг спадкування за законом помер до відкриття спадщини. Норми ст. 1266 ЦК застосовуються лише щодо відносин при спадкуванні за законом (глава 86 ЦК).

Спадкоємцями першої черги за законом є дружина спадкодавця - ОСОБА_3 та онука - позивач ОСОБА_1 (а.с. 7, 8, 8 а, 9), батько якої ОСОБА_7 - син спадкодавця - помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року помер(а.с.6).

Згідно із ч. 1 ст. 1267 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живі на час відкриття спадщини.

13 квітня 2016 року ОСОБА_3 звернулася із заявою до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. про відмову від прийняття та оформлення спадщини за законом після смерті чоловіка ОСОБА_4 на користь онуки померлого ОСОБА_1 (а.с.37).

Позивач ОСОБА_1, приймає спадщину після смерті дідуся ОСОБА_4 за правом представлення.

13 квітня 2016 року ОСОБА_1 звернулася із заявою до Приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Синиці Т.В. про прийняття спадщини за правом представлення після смерті дідуся ОСОБА_4, оскільки її батько - син померлого - ОСОБА_7 помер ІНФОРМАЦІЯ_1 року (а.с. 36).

Відповідно до ч. 1 ст. 1296 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину.

Згідно положень пункту 23 постанови Пленуму Верховного суду № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, в установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

Згідно частинам 1 та 10 статті 67 Закону України «Про нотаріат» свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, встановленому цивільним законодавством, на ім'я всіх спадкоємців або за їх бажанням кожному з них окремо. Свідоцтво про право на спадщину видається після закінчення шести місяців з дня відкриття спадщини, а у випадках, передбачених частиною другою статті 1270 і статтею 1276 Цивільного кодексу України, - не раніше зазначених у цих статтях строків.

27 жовтня 2016 року приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Синицею Т.В. винесено постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, якою відмовлено позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом через відсутність правоустановлюючих документів на спадкове майно (а.с.12).

Частиною 3 статті 3 Закону України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» від 01 липня 2004 року передбачено, що право на нерухоме майно та їх обтяження, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації.

Відповідно до частини 4 статті 3 цього Закону права на нерухоме майно та їх обтяження, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав та їх обтяжень була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав та їх обтяжень діяло законодавство, що не передбачало обов'язкової реєстрації таких прав та їх обтяжень.

У теперішній час оформити право власності на спірну квартиру є неможливим у зв'язку зі смертю ОСОБА_4.

Згідно ч.4 ст.25 ЦК України цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Суд вважає доведеним наявність правових підстав для визнання за ОСОБА_1 права власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 року, на квартиру у Житлово-будівельному кооперативі «Буревісник-1» м. Києва, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2.

Враховуючи викладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню.

Керуючись Законом України "Про власність " від 7 лютого 1991 року, Законом України "Про нотаріат", п. 61 постанови Пленуму Верховного Суду України від 18 вересня 1987 року №9 "Про практику застосування судами законодавства про житлово-будівельні кооперативи", п.п. 8, 23 постанови Пленуму Верховного суду України № 7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування", 1218, 1261, 1266, 1267, 1296 Цивільного кодексу, ст.ст.10, 11, 57-61, 208-209, 212-215, 218, 222, 223, 294 ЦПК України,

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 до Київської міської ради за участю третіх осіб ОСОБА_3 та Житлово-будівельного кооперативу «Буревісник-1» про визнання права власності на майно у порядку спадкування за законом задовольнити повністю.

Визнати за ОСОБА_1 право власності в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_4, який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 року, на квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_2 у житлово-будівельному кооперативі «Буревісник-1» м. Києва.

Повний текст рішення виготовлено 13 травня 2017 року.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку через Дніпровський районний суд м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення. У разі якщо судове рішення було постановлено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя Н.Є.Арапіна