АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2017 року Апеляційний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого-судді: Максюти Ж.І.,

суддів: Демченко Е.Л., Куценко Т.Р.,

за участі секретаря: Куць О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Дніпропетровську

заяву ОСОБА_1

про перегляд у зв'язку із нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 серпня 2017 року

у справі за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Дніпропетровськгаз збут» про зобов'язання відкоригувати персоніфіковані дані з переоформленням особового рахунку, здійснення перерахунку та відшкодування моральної шкоди, -

ВСТАНОВИВ:

В серпня 2017 року до апеляційного суду надійшла заява ОСОБА_1, в якій посилаючись на ст.361, 365 ЦПК України, прохає про перегляд у зв'язку із нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 серпня 2017 року.

Розглянувши матеріали справи, обґрунтування заяви, вислухавши думку сторін, апеляційний суд приходить до висновку про необхідність відмови у задоволенні заяви, виходячи з наступного.

Відповідно до роз'яснень п. 17 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 4 від 30.03.2012р. «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами», перегляд судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами має здійснюватись із дотриманням вимог статей 364-1, 365 ЦПК та загальних засад цивільного судочинства.

Згідно з частиною 1 статті 361 ЦПК України рішення або ухвала суду, якими закінчено розгляд справи, що набрали законної сили, а також судовий наказ можуть бути переглянуті у зв'язку з нововиявленими обставинами.

Однією з підстав для перегляду рішення, ухвали суду чи судового наказу у зв'язку з нововиявленими обставинами є істотні для справи обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (п. 1 частини 2 статті 361 ЦПК України).

Як вбачається з матеріалів справи, у грудні 2016 року ОСОБА_1 звернулася з позовом до ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» про зобов'язання відкоригувати персоніфіковані дані з переоформленням особового рахунку, здійснення перерахунку та відшкодування моральної шкоди.

Рішенням Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська від 15 травня 2017 року відмовлено у задоволенні позовних вимог ОСОБА_1 до ТОВ «Дніпропетровськгаз збут» про зобов'язання відкоригувати персоніфіковані дані з переоформленням особового рахунку, здійснення перерахунку та відшкодування моральної шкоди.

Ухвалою Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 серпня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_1 відхилено, вказане рішення суду - залишено без змін.

Заявляючи вимоги про перегляд судового рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, ОСОБА_1 посилається на те, що в своїй апеляційній скарзі заявник просила з урахуванням того, що на її думку, суд першої інстанції не з'ясував фактичні обставини справи (а нібито встановлені ним обставини є помилковими, не доведеними та не підтверджені доказами) перевірити справу та встановити усі обставини, що стосуються позову.

Отримавши повний текст ухвали апеляційного суду заявник дійшов думки, що апеляційний суд вийшов за межі апеляційної скарги та встановив нові обставини, які не були предметом позову й тому не з'ясувалися та не досліджувалися, а також обґрунтував їх доказами, добутими з порушеннями чинного законодавства. Так, апеляційний суд обґрунтував своє рішення щодо правомірності не зарахування позивачем сплачених Позивачем коштів Договором доручення, який між тим не надавався в суд першої інстанції. Клопотання щодо залучення цього Договору не заявлялося, апеляційний суд не розглядав його та не постановляв рішення щодо залучення цього нового доказу, що підтверджується журналом та аудіо записом судового засідання. Також апеляційний суд не розглядав питання щодо залучення у якості доказу хибного Акту звірки, зауваження щодо відмови відповідача у забезпеченні звіряння взаєморозрахунків відповідно до вимог законів, а також клопотання-заяву № 1 щодо визнання цієї облікової довідки недостовірною З тексту ухвали також вбачається, що апеляційний суд встановив обставини, які не були предметом позову, не встановлювалися судом першої інстанції, не доведені доказами , а також щодо прав та обов'язків особи, яка не була стороною та не залучалась до участі у справі. Так, апеляційний суд зазначив, що судом встановлено та вбачається з матеріалів справи відсутні докази на підтвердження того, що ОСОБА_2 звертався із заявою до Оператора ГРМ про припинення розподілу природного газу, що він не повернув заву-приєднання до договору, сплачував послуги й тому відповідно до п.2-4 Розділу III Правил № 2496 вважається, що надана згода на приєднання до договору.

Між тим, ОСОБА_2 не був стороною у справі, не надавав жодного доказу, а висновки суду про визнання його споживачем послуг, наявність у відповідача договірних відносин з ним не підтверджено доказами. Як відомо заявнику, ОСОБА_2 не укладав з відповідачем аніяких договорів, не має з ним договірних відносин та зараз в Жовтневому районному суді м.Дніпропетровська розглядається його позов щодо встановлення цих обставин та визнання дій відповідача неправомірними. Також заявнику стало відомо, що Договором доручення, яким обґрунтував апеляційний суд своє рішення не надавалося право на перерахування поточних платежів в рахунок погашення заборгованості та що відповідач не здійснював юридичні дії щодо виконання цього доручення. Тому встановлені апеляційним судом є недоведеними, підлягають перевірці та підтвердження доказами.

Нововиявленою обставиною, яка не була відома, заявник також вважає обставину встановлену апеляційним судом в ухвалі, а саме, що 03 серпня 2015 р. між ПАТ "Дніпрогаз" та ТОВ "Дніпропетровська збут" було укладено договір доручення № 16477/01/201695 на підставі якого була здійснена діяльність щодо збору грошових коштів з боржників Довірителя та здійснений висновок про перерахування йому цих коштів, зазначає що вказану обставину було встановлено на підставі доказу, добутого з порушенням чинного законодавства.

Заявник зазначає, що вказані обставини та те, що на думку позивача, відповідач надав суду недостовірні та фіктивні докази-фінансовий стан рахунку та акт звірки - стали відомі заявнику після отримання повного тексту ухвали апеляційного суду та ознайомлення з матеріалами справи.

Між тим, колегія суддів вважає, що наведені у заяві ОСОБА_1 вищевказані обставини існували на час розгляду справи та були відомі заявнику, оскільки окрім ухвали апеляційного суду були встановлені рішенням суду першої інстанції, а тому, в розумінні ст.361 не можуть вважатися нововиявленими, оскільки є такими, на які посилався Відповідач, у своїх поясненнях та були встановлені при виконанні судом вимог цивільного процесуального закону.

Апеляційний суд також зазначає, що численні доводи заяви ОСОБА_1 зводяться до обґрунтування порушення апеляційним судом норм процесуального права, зокрема щодо невірно на думку заявника, встановлених обставин справи, неправильної оцінки доказів та їх належності, зазначає, що такі обставини, що встановлені апеляційним судом є недоведеними, підлягають перевірці та підтвердження доказами. Вказує, що апеляційний суд вийшов за межі апеляційної скарги та ін.

Відповідно до окремих положень публікації Верховного суду України про «Практика перегляду судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами в порядку цивільного судочинства», перегляд рішень, ухвал та судових наказів у зв'язку з нововиявленими обставинами є особливим видом провадження в цивільному судочинстві. На відміну від перегляду судового рішення в порядку апеляційного та касаційного оскарження, підставою такого перегляду є не недоліки розгляду справи судом (незаконність та (або) необґрунтованість судового рішення чи ухвали, неправильне застосування судом норм матеріального права, порушення норм процесуального права), а те, що на час ухвалення рішення суд не мав можливості врахувати істотну обставину, яка могла суттєво вплинути на вирішення справи, оскільки учасники розгляду справи не знали про неї та, відповідно, не могли надати суду дані про неї. Тобто перегляд справи у зв'язку з нововиявленими обставинами має на меті не усунення судових помилок, а лише перегляд вже розглянутої справи з урахуванням обставини, про існування якої стало відомо після ухвалення судового рішення.

Підстави перегляду судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами істотними для справи є обставини, що не були і не могли бути відомі особі, яка звертається із заявою, на час розгляду справи (п. 1 ч. 2 ст. 361 ЦПК).

Судам необхідно враховувати, що підставою перегляду рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами є наявність обставини, що може істотно вплинути на вирішення справи.

Тоді як процедура перегляду рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами не передбачає перевірки якості судового рішення. Необхідність такого перегляду зумовлюється наявністю обставин, які суд не міг врахувати під час ухвалення рішення. Отже, перегляд рішення суду в порядку апеляційного чи касаційного оскарження та перегляд у зв'язку з нововиявленими обставинами ґрунтуються на різних підставах, мають різну мету, що врешті зумовлює і різницю в процедурах перегляду.

В пункті 6 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування цивільного процесуального законодавства при перегляді судових рішень у зв'язку з нововиявленими обставинами» №4 від 30.03.2012 року зазначено, що судове рішення не може переглядатись у зв'язку з ново виявленими обставинами у разі, якщо обставини, передбачені частиною другою статті 361 ЦПК України, відсутні, а є підстави для перегляду судового рішення в апеляційному чи касаційному порядку або Верховним Судом України, а також обставини, визначені частиною другою ст..361 ЦПК України, були або могли бути відомі заявникові на час розгляду справи.

Питання про те, які обставини можна вважати істотними, є оціночним, і вирішується судом у кожному конкретному випадку з урахуванням того, чи ці обставини могли спростувати факти, покладені в основу судового рішення, та вплинути на висновки суду під час його ухвалення таким чином, що якби вказана обставина була відома особам, які беруть участь у справі, то зміст судового рішення був би іншим.

Апеляційним судом, під час розгляду заяви ОСОБА_1, про перегляд рішення у зв'язку з нововиявленими обставинами, юридичних фактів, які існували на час розгляду справи, але не були і не могли бути відомі заявнику, не встановлено, оскільки в даному конкретному випадку обставини, зазначені в заяві, могли бути відомі заявнику під час розгляду справи в першій та апеляційній інстанції та не є нововиявленими

Окрім того, посилання заяви щодо якості судового рішення не можуть бути підставою його перегляду за ст.361 ЦПК України, а можуть бути спрямовані заявником у форму касаційного оскарження рішення, право на яке, є одним з основних засад судочинства.

Враховуючи, що заявником не було доведено та судом не було встановлено нововиявлених обставин, що існували на час розгляду справи, але не могли бути йому відомі на час вирішення справи, апеляційний суд приходить до висновку про те, що підстав задоволення заяви не має.

Керуючись ст.ст. 303, 307, 308, 315,317, 361-365 ЦПК України, апеляційний суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про перегляд у зв'язку із нововиявленими обставинами ухвали Апеляційного суду Дніпропетровської області від 01 серпня 2017 року - відмовити.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена в касаційному порядку протягом двадцяти днів.

Головуючий: Ж.І. Максюта

Судді: Е.Л. Демченко

Т.Р. Куценко