overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 524/7092/16-ц
Провадження № 2/524/306/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.03.2017 року м.Кременчук

Автозаводський районний суд м. Кременчука Полтавської області в складі:

головуючого судді Андрієць Д.Д.

за участю секретаря Бєлєнького О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Кременчуці цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Автозаводського районного суду м. Кременчука з дійсним позовом.

В судове засідання 29.03.2017р. позивач повторно не з'явилсь, про час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, про що свідчить її підпис на повідомлені про вручення поштового відпралення. Про причини своєї неявки суду ОСОБА_1 не повідомляла, заяв про розгляд справи без її участі не надсилала.

Також, позивач не прибула в судове засідання 27.01.2017р., про причини своєї неявки суд не повідомляла.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 169, п. 3 ч.1 ст. 207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не зявився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ в ухвалі від 31.08.2015р. в справі у справі №6-24063ск15 зазначив, що причини повторної неявки процесуального правового значення не мають, оскільки це положення закону (ч.3 ст.169 ЦПК України) направлено на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду.

Судом також враховано, що прецедентна практика Європейського суду з прав людини виходить з того, що реалізуючи п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя та справедливого судового розгляду кожна держава-учасниця цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони і обмеження, зміст яких - не допустити судовий процес у безладний рух.

Проаналізувавши вищевикладене, з огляду на повторну неявку належно повідомленого позивача, суд вважає за необхідне позовну заяву ОСОБА_1 залишити без розгляду, розяснивши позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Керуючись ст.207,208-210 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу залишити без розгляду.

Роз'яснити позивачу, що відповідно до ч. 2 ст. 207 ЦПК України, особа, заяву якої залишено без розгляду, після умов, що були підставою для залишення позову без розгляду, має право звернутися до суду повторно.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області через Автозаводський районний суд м. Кременчука протягом п'яти днів з дня з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Д.Д.Андрієць
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А

про призначення експертизи

11 грудня 2017 року Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі: головуючого судді Чернишової Є.Ю., за участю секретаря Пруднікової П.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про оспорювання батьківства та виключення запису про батьківство,-

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Фастівського міськрайонного суду Київської області перебуває вищезазначена справа.

Позивачем заявлене клопотання про призначення по справі судово-генетичної експертизи для встановлення факту відсутності кровної спорідненості між позивачем та дитиною ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Відповідач не заперечувала проти призначення експертизи.

Відповідно до ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

На підставі викладеного, суд вважає за необхідне призначити судово-генетичну експертизу з метою встановлення факту наявності/відсутності кровної спорідненості між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Оскільки для проведення зазначеної експертизи потрібний значний проміжок часу, на час проведення експертизи провадження у справі слід зупинити.

Керуючись ст.143, 144, 168, п.5 ст.202 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Клопотання позивача задовольнити.

Призначити по справі судово-генетичну експертизу, на вирішення якої поставити питання:

- чи являється ОСОБА_1 біологічним батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 чи ні?

Проведення експертизи доручити експертам Київського міського клінічного бюро судово-медичних експертиз (м.Київ, вул. Докучаєвська, 4, 03141), попередивши експертів про кримінальну відповідальність за ст.ст.384,385 КК України.

В розпорядження експерта надати матеріали цивільної справи № 381/4303/17.

Оплату за проведення експертизи покласти на сторону заявника - ОСОБА_1.

Покласти на сторін обовязок виконати вимоги експертів, розяснивши положення ст. 146 ЦПК України про наслідки ухилення від участі в експертизі.

У разі ухилення відповідача від проведення судово-біологічної експертизи (судово-генетичної) експертизи, відповідно до ч. 2 ст. 146 ЦПК України, суд має право постановити ухвалу про примусовий привід на проведення такої експертизи.

Провадження по справі на час проведення експертизи зупинити.

Ухвала в частині зупинення провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд шляхом подачі в 5-денний строк з дня винесення ухвали апеляційної скарги.

Суддя Є.Ю.Чернишова
Провадження №2/523/44/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" грудня 2017 р.Суворовський районний суд міста Одеси у складі:

головуючий суддя Бабаков В.П.,

при секретарі Мельніченко Г.О.,

за участі позивачки, представника позивачки, представника відповідача,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Одесі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання права користування житловим приміщення, зобовязання укласти договір найму квартири,-

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду із позовом, в якому просила визнати за нею право користування квартирою №11 будинку №37 по вул. Чорноморського козацтва в місті Одесі та зобовязати відповідача укласти відповідний договір найму. В обґрунтування вимог посилалася на те, що її матері було надано вказану квартиру згідно ордеру від 29.09.1983р, при позивачка з моменту народження та по листопад 2013р. проживала за вказаною адресою разом зі своєю матірю, сплачувала комунальні послуги, приймала участю у ремонті, у звязку з аварійністю даної квартири. 14.04.2016р. мати позивачки померла. У звязку з тим, що позивачка являється членом сімї наймача, її померлої матері, вона просить визнати за нею право на користування зазначеною вище квартирою.

У судовому засіданні позивачка та її представник заявлені вимоги підтримали і просили суд їх задовольнити.

Представник відповідача в судовому засіданні позов не визнав, просив суд відмовити в його задоволенні.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення сторін, суд вважає, що позов не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно рішення виконавчого комітету Ленінської районної ради народних депутатів №348/2 від 13.07.1988р., квартира АДРЕСА_1(Московська) в місті Одесі визнана аварійною.

Згідно ст.6 ЖК УРСР, жилі будинки і жилі приміщення призначаються для постійного або тимчасового проживання громадян, а також для використання у встановленому порядку як службових жилих приміщень і гуртожитків. Надання приміщень у жилих будинках для потреб промислового характеру забороняється.

Згідно ч.1 ст.50 ЖК УРСР, жиле приміщення, що надається громадянам для проживання, має бути благоустроєним стосовно до умов даного населеного пункту, відповідати встановленим санітарним і технічних вимогам.

Виходячи з аналізу вказаних норм, право користування може бути визнане тільки придатним для проживання та неаварійним жилим приміщенням, яке відповідає встановленим санітарним і технічним вимогам.

За таких обставин, суд доходить висновку, що вимоги позивачки не підлягають задоволенню.

На підставі ст.ст.6,7,50 ЖК УРСР, керуючись ст.ст.10,11,58,212-215 ЦПК України суд,-

ВИРІШИВ:

В задоволенні позову ОСОБА_1 до Суворовської районної адміністрації Одеської міської ради про визнання права користування житловим приміщення, зобовязання укласти договір найму квартири відмовити.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Справа № 369/7108/17 Головуючий у І інстанції Ковальчук Л. М.
Провадження № 22-ц/780/4701/17 Доповідач у 2 інстанції Кулішенко Ю. М.
Категорія 49 08.12.2017
УХВАЛА

08 грудня 2017 року суддя Апеляційного суду Київської області Кулішенко Ю.М. розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 07 липня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості по сплаті аліментів та стягнення аліментів на утримання дитини,

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Києво - Святошинського районного суду Київської області від 07 липня 2017 року у справі відкрито провадження.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду, відповідач ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором.

Ухвалою судді Апеляційного суду Київської області від 08 вересня 2017 року апеляційну скаргу залишено без руху та надано апелянту строк для усунення недоліків.

Станом на 08 грудня 2017 року недоліки, зазначені в ухвалі суду від 08 вересня 2017 року, апелянтом не усунуто, а поштовий конверт, що направлявся на адресу, зазначену в апеляційній скарзі ОСОБА_2, двічі повернувся з поштовою відміткою "за закінченням строку зберігання".

Згідно ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст.77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомити суд про зміну свого місця проживання (перебування, знаходження) або місцезнаходження під час провадження справи. У разі відсутності заяви про зміну місця проживання або місцезнаходження судова повістка надсилається на останню відому судові адресу і вважається доставленою, навіть якщо особа за цією адресою більше не проживає або не знаходиться.

Будь-яких повідомлень щодо зміни свого місцезнаходження від ОСОБА_2 до суду не надходило, а копія ухвали була надіслана апелянту за вказаною ним в апеляційній скарзі адресою.

Таким чином, копія ухвали від 08 вересня 2017 року вважається врученою апелянту, а недоліки зазначені в ній у вказані строки не виконані.

Відповідно до вимог ст.ст. 297, 121 ЦПК України у разі невиконання ухвали суду про залишення скарги без руху у встановлений строк, скарга вважається неподаною та повертається особі, яка її подала.

Керуючись ст.ст 121, 295, 297 ЦПК України, суддя,

У Х В А Л И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Києво - Святошинського районного суду Київської області від 07 липня 2017 року вважати неподаною та повернути апелянту.

Ухвала апеляційного суду набирає законної сили з моменту проголошення та може бути оскаржена у касаційному порядку безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів .

Суддя Апеляційного суду

Київської області підпис Ю.М.Кулішенко
Справа № 199/1272/17
РІШЕННЯ

Іменем України

28.03.2017 року Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська у складі:

головуючої Руденко В.В.,

при секретарі Куземі О.Г.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Дніпрі цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача посилаючись на те, що 02 грудня 2000 року він та відповідач зареєстрували шлюб, від якого сторони мають спільну дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач зазначає, що спільне життя з відповідачем у нього не склалося через відсутність взаєморозуміння між ними, а тому вважає, що подальше спільне життя з відповідачем та збереження шлюбу є неможливим, просить шлюб розірвати.

У судове засідання позивач не зявився, направив заяву про розгляд справи без його участі, просив позов задовольнити.

Відповідач в судове засідання не зявилась, направила заяву про розгляд справи без її участі, позов визнала.

Дослідивши письмові докази суд вважає, що позов підлягає задоволенню.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 02грудня 2000 року, від якого мають спільну дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Під час подружнього проживання у сторін виявились різні характери, погляди на шлюб та сімю, шлюбні відносини фактично припинилися з січня 2016 року і шлюб носить формальний характер.

За таких обставин суд вважає, що сімя розпалась та зберегти її неможливо. Спір про поділ майна між сторонами відсутній.

Відповідно до ч.2 ст.112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного із них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно з ч.4 ст. 174 ЦПК України, у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Зважаючи на те, що відповідач позов визнав, суд вважає, що позов підлягає задоволенню. Керуючись ст. 112 СК України, ст.ст. 174, 215-218 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірванняшлюбу- задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , зареєстрований 02 грудня 2000 року відділом реєстрації актів громадянського стану Самарської районної ради м. Дніпропетровська, актовий запис №356.

Після розірвання шлюбу залишити ОСОБА_2 шлюбне прізвище «Меркулова».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 640 грн.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Дніпропетровської області протягом 10 днів з дня отримання його копії шляхом подання в зазначений строк апеляційної скарги через Амур-Нижньодніпровський районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя
Справа № 359/3184/17 Головуючий у І інстанції Журавський В. В.
Провадження № 22-ц/780/5860/17 Доповідач у 2 інстанції Матвієнко Ю. О.
Категорія 29 07.12.2017
УХВАЛА

07 грудня 2017 року суддя апеляційного суду Київської області Матвієнко Ю.О., розглянувши матеріали цивільної справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2017 року у справі за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про стягнення матеріальної та моральної шкоди,

ВСТАНОВИВ:

Рішенням Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2017 року позов задоволено.

Не погоджуючись з зазначеним рішенням, ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором та не відповідає вимогам ст. 295 ЦПК України, а саме: в апеляційній скарзі не зазначено ім'я та найменування осіб, які беруть участь у справі, їх місце проживання або місцезнаходження та не зазначено клопотання апелянта з приводу апеляційної скарги, не надано її копій відповідно до кількості осіб, які беруть участь у справі.

Згідно ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Відповідно до п.п.1.6, ч.2, ст.4 Закону України «Про судовий збір» при подачі апеляційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 110 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви.

Таким чином, враховуючи розмір позовних вимог при зверненні з даною апеляційною скаргою апелянту необхідно сплатити судовий збір у розмірі 1408 грн. 00 коп.

Апеляційна скарга має бути оплачена судовим збором на рахунок: 0001; код бюджетної класифікації: 22030101 «Судовий збір», код 02892020, одержувач: Київська область; банк одержувача: ГУ ДКСУ у Київській області; МФО: 821018; .

Документи, що підтверджують сплату судового збору подаються до апеляційного суду Київської області в оригіналі.

За правилами ч.2, ст.297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст. 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст.121 вказаного Кодексу, тому апеляційну скаргу слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків, а саме: сплатити судовий збір, подати виправлену апеляційну скаргу та ії копії відповідно до кількості, які беруть участь у справі.

Керуючись ст.ст. 121, 297 ЦПК України,

УХВАЛИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 жовтня 2017 року - залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних в ухвалі недоліків на протязі п'яти днів з дня отримання ухвали, в іншому випадку апеляційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду Ю.О.Матвієнко

Київської області
Справа № 510/1580/16-ц
У Х В А Л А

і м е н е м У к р а ї н и

"05" грудня 2017 р. Ренійський районний суд Одеської області

у складі: - головуючого судді Дудник В.І.;

-при секретарі Фурсовой А.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву ОСОБА_1 про виправлення описки у судовому рішенні, -

В С Т А Н О В И В

27.09.2016 р. рішенням Ренійського районного суду, ухваленим у справі за позовом ОСОБА_1 до Плавнінської сільської ради Ренійського району Одеської області та СВК «Світанок» с. Плавні Ренійського району Одеської області про визнання права власності на спадкове майно, було задоволено позовні вимоги у повному обсязі.

Рішення суду набрало законної сили і підлягало виконанню. У теперішній час ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про виправлення описки в судовому рішенні, посилаючись на те, що за текстом в мотивувальної частині рішення судом була допущена описка щодо підстав відмови нотаріусом у видачі свідоцтва про право власності на спадщину «…оскільки булим загублені оригінали правовстановлюючих документів…».

У зв'язку із вищевказаними обставинами, рішення Ренійського райсуду від 27.09.2016 р. підлягає виправленню в частині зазначення підстав відмови нотаріусом у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, а саме ненадання нотаріусу оригіналів правовстановлюючих документів.

Заявник у судове засідання не явилася, її неявка не перешкоджає розгляду питання про виправлення описки у судовому рішенні.

Вивчивши матеріали вищевказаної цивільної справи та надані докази, суд вважає, що заява підлягає задоволенню.

У відповідності до ст. 219 ЦПК України, суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

На підставі вищенаведеного, з метою недопущення обмеження особистих прав громадянина та усунення перешкод у виконанні судового рішення,

Керуючись ст. 219 ЦПК України, -

У Х В А Л И В

Виправити описку в рішенні Ренійського районного суду Одеської області від 27.09.2016р. у справі за позовом ОСОБА_1 до Плавнінської сільської ради Ренійського району Одеської області та СВК «Світанок» с. Плавні Ренійського району Одеської області про визнання права власності на спадкове майно.

Вказати за текстом в мотивувальній частині рішення наступним чином:

«…Таким чином, позивач прийняла спадщину в порядку ч.1 ст.1269 ЦК України, однак, він не може оформити прийняття спадщини та отримати відповідне свідоцтво, у звязку з відсутністю оригіналу правовстановлюючого документу на спадкове майно, що стало підставою для відмови нотаріуса у видачі свідоцтва про право власності на спадщину, про що винесено вмотивовану постанову від 06.08.2016 р., у звязку із чим позивач був вимушений звернутися до суду із позовом…»

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя В.І. Дудник
Справа № 381/3771/17 Головуючий у І інстанції Соловей Г. В.
Провадження № 22-ц/780/5938/17 Доповідач у 2 інстанції Сліпченко О. І.
Категорія 47 11.12.2017
УХВАЛА

11 грудня 2017 року суддя Апеляційного суду Київської області Сліпченко О.І. розглянувши матеріали апеляційної скарги ОСОБА_2на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2017 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ спільного майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ :

Ухвалою Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2017 року закрито провадження у справі.

Не погоджуючись із вказаною ухвалою суду ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, яка не оплачена судовим збором. До апеляційної скарги додано заповнений бланк квитанції, однак будь-яких даних на підтвердження сплати судового збору він не містить.

Відповідно до вимог п. п. 9 ч. 2, ст. 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 року № 3674-VI (у редакції на день подачі апеляційної скарги), розмір ставки судового збору за подання апеляційної скарги на ухвалу суду фізичною особою становить 0,2 розміру прожиткового мінимуму.

Таким чином дану апеляційну скаргу необхідно оплатити судовим збором в розмірі 320 грн. 00 коп..

Оплата витрат здійснюється за реквізитами:

отримувач коштів : ГУ ДКСУ у К/о (КИЇВ ОБЛ./М,КИЇВ) 22030001, код отримувача ( код за ЄДРПОУ) 37955989, банк отримувача : ГУ ДКСУ у Київській області, код банку отримувача (МФО) 821018 , рахунок отримувача : 0001, код класифікації доходів бюджету 22030101, .

При сплаті судового збору поле «Призначення платежу» розрахункового документа заповнюється таким чином:

«* ; код ознаки судового збору (101) ; код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб, або реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; роз'яснювальна інформація про призначення платежу у формі: судовий збір, за а/с анохіна П.Є. , Апеляційний суд Київської області».

Документ, що підтверджує оплату судового збору подається до Апеляційного суду Київської області в оригіналі.

До апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених ст.295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору застосовуються положення ст.121 ЦПК України.

За таких обставин апеляційна скарга не може бути призначена до розгляду в суді апеляційної інстанції, тому її слід залишити без руху, надавши апелянту строк для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.ст. 121, 295 ЦПК України, суддя ,-

у х в а л и в:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2на ухвалу Фастівського міськрайонного суду Київської області від 23 листопада 2017 року залишити без руху та встановити строк п'ять днів з моменту отримання копії ухвали для виправлення вказаних недоліків, в іншому випадку скарга вважатиметься неподаною.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Київської області О.І.Сліпченко