У Х В А Л А

Іменем України

11 грудня 2017 року суддя Деснянського районного суду міста Києва Галась І.А., розглянувши заяву ОСОБА_1 про встановлення факту, що має юридичне значення,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до суду з даною заявою про встановлення факту, що має юридичне значення.

Відповідно до положень частини третьої статті 235 Цивільного процесуального кодексу України справи окремого провадження розглядаються судом з додержанням загальних правил, встановлених цим Кодексом, за винятком положень щодо змагальності та меж судового розгляду.

Тож суд враховує, що згідно з частиною 2 статті 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ім`я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв`язку, якщо такі відомі. А згідно з частиною 3 статті 235 ЦПК України, справи окремого провадження суд розглядає за участю заявника та заінтересованих осіб.

Тому суд констатує, що заява про встановлення факту повинна відповідати не тільки положенням статті 258 ЦПК України, а й загальним вимогам, передбаченим статтею 119 ЦПК України.

Але у поданій ОСОБА_1 заяві нерозбірливо прописані відомості, щодо імені (найменування) заінтересованої особи, її місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, що позбавляє можливості ідентифікувати вказану заінтересовану особу.

Крім того, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

При подачі до суду заяви окремого провадження заявником-фізичною особою, не сплачено судовий збір в порядку та розмірах, визначеному Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року №3674-VІ, а саме 0,2 розміри прожиткового мінімуми для працездатних осіб, тобто у розмірі 320,00 грн.

Суду не надано квитанцій про сплату судового збору за заявлені вимоги.

Вирішуючи питання щодо правових наслідків встановлених судом обставин, суд керуючись положеннями частини 3 статті 235 ЦПК України, а тому і загальними вимогами передбаченими статтями 119-121 ЦПК України, констатує, що заява ОСОБА_1 подана із вказаними вище недоліками.

Стаття 121 ЦПК України визначає, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, заяву ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення, слід залишити без руху, та встановити строк у п'ять днів з дня отримання заявником ухвали, протягом якого він має право усунути недоліки заяви. Способом усунення недоліків є подання до Деснянського районного суду м. Києва нової заяви про встановлення факту, що маю юридичне значення з усунутими недоліками, тобто із зазначенням відомостей, щодо імені (найменування) заінтересованої особи, її місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, а також копії цієї заяви відповідно до кількості заінтересованих осію та надати квитанцію про сплату судового збору за заявлені вимоги. .

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121, 208-210, 256-258 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Заяву ОСОБА_1, про встановлення факту, що має юридичне значення - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання заявником даної ухвали, протягом якого він має право усунути недоліки заяви вказані в цій ухвалі.

Роз'яснити заявнику, що в разі невиконання вимог ухвали в указаний термін, матеріали заяви будуть вважатись неподаними і повернуті йому.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: