АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 березня 2017 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м. Києва

в складі: судді-доповідача Стрижеуса А.М.,

суддів: Антоненко Н.О., Шкоріної О.І.

при секретарі: Юрченко А.С.

за участю: позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

представника відповідача ОСОБА_4

представника третьої особи ОСОБА_5

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві в залі суду цивільну справу за апеляційною скаргою відповідача ОСОБА_3 на рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Шевченківська районна в м. Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, Обухівська районна державна адміністрація Київської області як орган опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини,-

В С Т А Н О В И Л А:

Справа № 761/13741/16-ц
№ апеляційного провадження:22-ц-796/3341/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Піхур О.В.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Стрижеус А.М.

Позивач ОСОБА_2 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_3, треті особи: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, Обухівська районна державна адміністрація Київської області як орган опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини.

В обґрунтування позовних вимог посилався на те, що 22 липня 2006 року Лівобережним відділом реєстрації шлюбів м. Києва з державним Центром розвитку сім'ї було зареєстровано шлюб між ним та відповідачем. Від шлюбу сторони мають двох дітей: сина - ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, доньку - ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2. Шлюбні стосунки між сторонами припинилися, а в листопаді 2015 року відповідач звернулася до Шевченківського районного суду м. Києва з позовною заявою про розірвання шлюбу. Рішення по справі ще не прийняте.

З серпня 2015 року сторони проживають окремо. Він намагається постійно спілкуватися з дітьми, але відповідач постійно створює йому у цьому перепони. Він вимушений був звернутися із письмовою заявою до Голови комісії з питань захисту прав дитини Шевченківської РДА м. Києва з проханням визначення конкретних днів та годин, коли б він міг би з ними вільно спілкуватися та виконувати свої батьківські обов'язки. Відповідач подала заяву з проханням розглядати це питання за місцем її тимчасового проживання в Обухівському районі м. Києва. Згідно з розпорядженням № 84 Обухівської РДА м. Києва від 18 березня 2016 року, відповідно до ст. 158 Сімейного Кодексу України, йому були визначені дні та години для спілкування і виховання дитини. Але не дивлячись на те, що це розпорядження обов'язкове до виконання, відповідачка ознайомлена з ним, абсолютно його не виконує фактично з моменту винесення.

Тому, з урахуванням заяв про уточнення позовних вимог, позивач просив суд визначити йому конкретні способи участі у спілкуванні та вихованні з його малолітніми дітьми ОСОБА_7 - ІНФОРМАЦІЯ_1, ОСОБА_8 - ІНФОРМАЦІЯ_2: 1) щотижня в суботу з 9.30 години до 13.00 години; 2) на дні народження дітей - ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2, з 9.30 години до 13.00 години; 3) на дні народження родичів - ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_4, з 16.00 години до 19.00 години; 4) офіційні святкові дні з 9.30 години до 13.00 години: 1 січня - Новий рік; 7 січня - Різдво Христове; 8 березня - Міжнародний жіночий день; 9 травня - День Перемоги; 28 червня - ДеньКонституції України; 24 серпня - День незалежності України; 14 жовтня - День захисника України; зобов'язати ОСОБА_3 не чинити ОСОБА_2 перешкод у спілкування та вихованні малолітніх дітей.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3, треті особи: Шевченківська районна в місті Києві державна адміністрація як орган опіки та піклування, Обухівська районна державна адміністрація Київської області як орган опіки та піклування про усунення перешкод у спілкуванні та вихованні дитини - задоволено.

Зобов'язано ОСОБА_3 не чинити перешкоди ОСОБА_2 у спілкуванні та вихованні дітей: сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочки ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Визначено спосіб у спілкуванні та вихованні дітей: встановити наступний час спілкування ОСОБА_2 з сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочкою ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2: щотижня в суботу : з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2: з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження родичів ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_4: з 16.00 годин до 19.00 годин; офіційні святкові дні з 09.30 годин до 13.00 годин: 1 січня - Новий рік, 7 січня - Різдво Христове, 8 березня - міжнародний жіночий день, 9 травня - ДеньПеремоги, 28 червня-День Конституції України, 24 серпня - День незалежності України, 14 жовтня - День захисника України.

Не погоджуючись з рішенням суду, відповідачем ОСОБА_3 подано апеляційну скаргу, в якій вона просить рішення суду скасувати та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити частково, а саме: встановити спосіб у спілкуванні та вихованні дітей шляхом спілкування ОСОБА_2 з сином ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та донькою ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2: щотижня в неділю з 9:30 до 13:00 годин; у святкові дні з 9:30 годин до 13:00 годин: 01 січня,14 жовтня; дні народження дітей - наступної неділі після дня народження (або в день народження, якщо він припадає на неділю) з 9:30 до 13:00 годин.

При відвідуванні дітей враховувати їх особистий графік життя та стан здоров'я та у присутності матері або родича, який проживає постійно з дітьми.

Встановити місце спілкування малолітніх дітей із позивачем за місцем проживання чи перебування малолітніх дітей, а саме: за адресою: АДРЕСА_1, в решті позовних вимог відмовити.

В обґрунтування апеляційної скарги, відповідач ОСОБА_3 посилалася на те, що рішення суду є незаконним, необґрунтованим, безпідставним та таким, що прийнято із грубим порушенням норм процесуального права, матеріального права та без об'єктивного вивчення всіх обставин справи.

В судовому засіданні відповідач ОСОБА_3 та її представник ОСОБА_4 підтримали доводи апеляційної скарги.

Позивач ОСОБА_2 проти доводів апеляційної скарги не заперечував, вказавши що він згоден на запропонований позивачем ОСОБА_3 спосіб у вихованні та спілкуванні з дітьми.

Представник третьої особи ОСОБА_5, яка діє в інтересах відділу опіки та піклування Служби у справах дітей Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації, посилалась на розсуд суду.

Третя особа - орган опіки та піклування Обухівської районної державної адміністрації Київської області, в судове засідання не з'явилась, до суду надали заяви про розгляд справи за відсутності їх представника.

Відповідно до ч. 1 ст. 303 ЦПК України, під час розгляду справи в апеляційному порядку апеляційний суд перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції.

Розглянувши справу в межах доводів апеляційної скарги, перевіривши обґрунтованість та законність оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що вона підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Згідно із ст. ст. 213, 214 ЦПК України рішення суду повинно бути законним і обґрунтованим.

Рішення є законним тоді, коли суд, виконавши всі вимоги цивільного процесуального законодавства і всебічно перевіривши обставини, вирішив справу у відповідності з нормами матеріального права, що підлягають застосуванню до даних правовідносин, а за їх відсутності - на підставі закону, що регулює подібні відносини, або виходячи із загальних засад і змісту законодавства України.

Обґрунтованим визнається рішення, в якому повно відображені обставини, що мають значення для даної справи, висновки суду про встановлені обставини і правові наслідки є вичерпними, відповідають дійсності і підтверджуються достовірними доказами, дослідженими в судовому засіданні.

При ухваленні рішення, суд зобов'язаний прийняти рішення, зокрема, щодо: наявності обставин (фактів), якими обґрунтовувалися вимоги і заперечення, та навести докази на їх підтвердження; наявності інших фактичних даних, які мають значення для вирішення справи; правовідносин, зумовлених встановленими фактами. У рішенні суду обов'язково повинні бути зазначені встановлені судом факти і відповідні їм правовідносини.

Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з того, що відповідач чинить позивачу перешкоди у вільному спілкуванні з дітьми.

Проте із вказаними висновками суду в повній мірі погодитися не можна.

Як убачається з матеріалів справи та встановлено судом, сторони перебували в шлюбі з 22 липня 2006 року. Від шлюбу сторони мають дітей: сина ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньку ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 23 травня 2016 року шлюб між сторонами розрізано.

Рішенням Шевченківського районного суду м. Києва від 19 травня 2016 року стягнуто аліменти зі ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 на утримання малолітніх дітей.

Позивач ОСОБА_2 звертався до Шевченківської районної в місті Києві державної адміністрації з заявою від 08.12.2015 року щодо усунення перешкоду спілкуванні з малолітніми дітьми ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 та ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1, на що йому листом від 27.01.2016 року Шевченківською районною в місті Києві державною адміністрацією було повідомлено: «З мамою Ваших дітей громадянкою ОСОБА_3 проведена бесіда щодо чинного законодавства участі батька в вихованні дітей, які проживають нарізно від одного з батьків. Громадянка ОСОБА_3 пояснила, що вона разом з дітьми починаючи з літа 2015 року проживає за адресою: АДРЕСА_2. Приватний будинок належить матері ОСОБА_3 ОСОБА_9 на праві власності. Враховуючи вищезазначене, Ви вправі звернутися для вирішення питання в орган опіки та піклування Обухівського району Київської області» (а.с.11-12).

Відповідно до Розпорядження Обухівської районної державної адміністрації Київської області від 18 березня 2016 року № 84 «Про визначення способу участі у вихованні неповнолітніх дітей», яким було визначено спосіб участі у вихованні шляхом реалізації права спілкування батька - громадянина ОСОБА_2 зі своїми малолітніми дітьми ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2, щотижня в неділю з 9.30 години до 12.00 години з урахуванням режимів дня дітей та за умови, якщо вони не будуть хворими, за попередньою домовленістю сторін; громадянину ОСОБА_2 на час перебування з дітьми нести персональну відповідальність за їх життя та здоров'я; громадянці ОСОБА_3 - матері малолітніх дітей ОСОБА_7 та ОСОБА_8 не перешкоджати у здійсненні батьком - ОСОБА_2 своїх прав щодо виховання дітей (а.с.57).

03 червня 2016 року позивач звернувся до голови Обухівської районної державної адміністрації Київської області з заявою, у якій просив прийняти можливі міри щодо перешкоджання ОСОБА_3 виконання розпорядження № 84 від 18 березня 2016 року (а.с.54).

Згідно листа Обухівської районної державної адміністрації Київської області від 16.06.2016 року № Ш737-2/16-04 «Про регламент зустрічей», сторонам було повідомлено: «Відповідно до статті 158 Сімейного кодексу України способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї, визначає орган опіки та піклування за заявою матері, батька дитини. Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Питання визначення способу участі у вихованні дитини/дітей, що проживають в Обухівському районі Київської області належить комісії з питань захисту прав дитини Обухівської районної державної адміністрації. Розпорядженням Обухівської райдержадміністрації, як органу опіки та піклування, від 18.0.2016 № 84 визначено спосіб участі Вас, ОСОБА_2, у вихованні дітей за таким графіком: щотижня в неділю з 9.30 год. до 12.00 год. з урахуванням режимів дня дітей та за умови, якщо вони не будуть хворими, за попередньою домовленістю сторін. Пунктом 4 розпорядження громадянці ОСОБА_3 - матері малолітніх визначено не перешкоджати батькові у вихованні дітей.

В Декларації прав дитини зазначено, що дитина внаслідок її фізичної і розумової незрілості, потребує спеціальної охорони і піклування, включаючи належний правовий захист як до, так і після народження.

Принцип 6-й Декларації прав дитини встановлює, що дитина для повного і гармонічного розвитку її особистості потребує любові та розуміння. Вона повинна, коли це можливо, рости під піклуванням та відповідальністю своїх батьків і, у всякому випадку, в атмосфері любові та моральної і матеріальної забезпеченості.

Конвенція про права дитини, також, визнає, що дитині для повного і гармонійного розвитку її особи необхідно зростати в сімейному оточенні, в атмосфері щастя, любові і розуміння.

Частиною 1 статті 7 Конвенції встановлено, що дитина з моменту народження має право на ім'я і набуття громадянства, а також, наскільки це можливо, право знати своїх батьків і право на їх піклування.

Відповідно до ч.3 ст.9 Конвенції про права дитини, держави-учасниці поважають право дитини, яка розлучається з одним чи обома батьками, підтримувати на регулярній основі особисті відносини і прямі контакти з обома батьками, за винятком випадків, коли це суперечить найкращим інтересам дитини.

Сімейний Кодекс України також регулює сімейні, особисті немайнові та майнові відносини між подружжям, в тому числі: відносини між матір'ю та батьком дитини щодо її виховання, розвитку та утримання.

Відповідно до вимог ст.141 СК України, мати, батько, мають рівні права та обов'язки щодо дитини, незалежно від того, чи перебували вони у шлюбі між собою. Розірвання шлюбу між батьками, проживання їх окремо від дитини не впливає на обсяг їхніх прав і не звільняє від обов'язків щодо дитини.

Згідно з ч.1 ст.153 СК України мати, батько та дитина мають право на безперешкодне спілкування між собою, крім випадків, коли таке право обмежене законом.

У відповідності до ст.157 СК України питання виховання дитини вирішується батьками спільно. Той із батьків, хто проживає окремо від дитини, зобов'язаний брати участь у її вихованні і має право на особисте спілкування з нею. Той із батьків, з ким проживає дитина, не має права перешкоджати тому з батьків, хто проживає окремо, спілкуватися з дитиною та брати участь у її вихованні, якщо таке спілкування не перешкоджає нормальному розвиткові дитини.

Статтею 158 СК України встановлено, що за заявою матері, батька дитини орган опіки та піклування визначає способи участі у вихованні дитини та спілкуванні з нею того з батьків, хто проживає окремо від неї. Рішення про це орган опіки та піклування постановляє на підставі вивчення умов життя батьків, їхнього ставлення до дитини, інших обставин, що мають істотне значення.

Рішення органу опіки та піклування є обов'язковим до виконання. Особа, яка ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, зобов'язана відшкодувати матеріальну та моральну шкоду, завдану тому з батьків, хто проживає окремо від дитини.

Якщо той із батьків, з ким проживає дитина, чинить перешкоди тому з батьків, хто проживає окремо, у спілкуванні з дитиною та у її вихованні, зокрема, якщо він ухиляється від виконання рішення органу опіки та піклування, другий із батьків має право звернутися до суду з позовом про усунення цих перешкод. Суд визначає способи участі одного з батьків у вихованні дитини (періодичні чи систематичні побачення, можливість спільного відпочинку, відвідування дитиною місця його проживання тощо), місце та час їхнього спілкування, з урахуванням віку, стану здоров'я дитини, поведінки батьків, а також інших обставин, що мають істотне значення. В окремих випадках, якщо це викликано інтересами дитини, суд може обумовити побачення з дитиною присутністю іншої особи (чч.1, 2 ст.159 СК України).

Частиною 6 статті 19 СК України встановлено, що суд може не погодитися з висновком органу опіки та піклування, якщо він є недостатньо обґрунтованим, суперечить інтересам дитини.

Враховуючи вказані обставини та те, що в добровільному порядку сторони не дійшли згоди щодо визначення порядку спілкування з дітьми, колегія суддів погоджується з висновками суду 1-ї інстанції про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог та зобов'язання відповідача ОСОБА_3 не чинити перешкоди позивачу ОСОБА_2 у вільній участі та вихованні його малолітніх дітей сина ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та доньки ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2.

Поряд з цим, колегія суддів не може погодитися з висновками суду 1-ї інстанції про встановлення графіку спілкування батька - ОСОБА_2 з дітьми сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочкою ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 : щотижня в суботу : з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 : з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження родичів ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_4 : з 16.00 годин до 19.00 годин; офіційні святкові дні з 09.30 годин до 13.00 годин: 1 січня - Новий рік, 7 січня - Різдво Христове, 8 березня - міжнародний жіночий день, 9 травня - ДеньПеремоги, 28 червня-День Конституції України, 24 серпня - День незалежності України, 14 жовтня - День захисника України, оскільки судом першої інстанції не взято до уваги ту обставину, яку роль відіграє розлучення дітей з батьками, виходячи з пріоритету прав дітей, враховуючи вік дітей, стан їх здоров'я, графік їх навчання.

Колегія суддів вважає, що рішення Шевченківського районного суду міста Києва від 12 грудня 2016 року в частині визначення способів участі ОСОБА_2 у вихованні дітей шляхом спілкування батька - ОСОБА_2 з дітьми сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочкою ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 щотижня в суботу : з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження дітей ІНФОРМАЦІЯ_1 та ІНФОРМАЦІЯ_2 : з 09.30 годин до 13.00 годин; на дні народження родичів ІНФОРМАЦІЯ_3 та ІНФОРМАЦІЯ_4 : з 16.00 годин до 19.00 годин; офіційні святкові дні з 09.30 годин до 13.00 годин: 1 січня - Новий рік, 7 січня - Різдво Христове, 8 березня - міжнародний жіночий день, 9 травня - День Перемоги, 28 червня-День Конституції України, 24 серпня - День незалежності України, 14 жовтня - День захисника України необхідно скасувати, визначивши наступні способи участі ОСОБА_2 у вихованні дітей сином ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_1 та дочкою ОСОБА_8, ІНФОРМАЦІЯ_2 шляхом спілкування батька ОСОБА_2 щотижня в неділю з 9:30 до 13:00 годин; у святкові дні з 9:30 годин до 13:00 годин: 01 січня; дні народження дітей - наступної неділі після дня народження (або в день народження, якщо він припадає на неділю) з 9:30 до 13:00 годин за погодженням та в присутності присутності матері ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1.

За наведених обставин, рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню в частині встановлення порядку спілкування батька ОСОБА_2 з малолітніми дітьми сином ОСОБА_7 та донькою ОСОБА_8

В решті рішення суду першої інстанції ухвалено з дотриманням норм матеріального та процесуального права, а тому підлягає залишенню без змін.

Керуючись ст. ст. 218, 303, 304, 307, 309, 313-315, 317, 324, 325ЦПК України, колегія суддів, -

В И Р І Ш И Л А:

Апеляційну скаргу відповідача ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 12 грудня 2016 року в частині визначення способу у спілкуванні та вихованні дітей скасувати та ухвалити в цій частині нове рішення, наступного змісту.

Встановити спосіб у спілкуванні та вихованні дітей шляхом спілкування ОСОБА_2 з сином ОСОБА_7 ІНФОРМАЦІЯ_1 та донькою ОСОБА_8 ІНФОРМАЦІЯ_2: щотижня в неділю з 9:30 до 13:00 годин; у святкові дні з 9:30 годин до 13:00 годин: 01 січня,14 жовтня; дні народження дітей - наступної неділі після дня народження (або в день народження, якщо він припадає на неділю) з 9:30 до 13:00 годин за погодженням та в присутності матері ОСОБА_3 за адресою: АДРЕСА_1.

В іншій частині рішення суду залишити без змін.

Рішення набирає законної сили з моменту його проголошення та може бути оскаржено до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Суддя-доповідач:

Судді: