Справа № 308/3603/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без руху

28 квітня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріусу ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3, ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду із позовною заявою до приватного нотаріусу ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3, ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування.

У контексті права на справедливий суд, визначеного ст. 7 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судова система забезпечує доступність правосуддя для кожної особи відповідно до Конституції та в порядку, встановленому законами України.

Нормами статті 119 ЦПК України регламентовано вимоги до форми і змісту позовної заяви.

Крім того, у пункті 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12.06.2009 р. № 2 розяснено, що позовна заява подається до суду в письмовій формі і за змістом повинна відповідати вимогам ст. 119 ЦПК України. У звязку з цим суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Водночас, зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки подана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: позовна заява не містить зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; до позовної заяви не додано документ, що підтверджує сплату судового збору у розмірі відповідно до приписів Закону України «Про судовий збір» за заявлену позовну вимогу.

Відповідно до норм п.2 ч.1 ст. 80 ЦПК України - ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна.

З прохальної частини позову вбачається, що позивачем заявлені вимоги , зокрема про визнання права власності на житловий будинок та земельну ділянку в порядку спадкування .

Від ціни позову залежить розмір судового збору, що справляється на всій території України за подання заяв, скарг до суду.

Водночас ціна позову , яка визначена позивачем не підтверджена жодними документами, а відтак не зрозуміло з чого виходив позивач визначаючи ціну позову. Окрім того, позивач зазначає, що звертався до нотаріуса, який видав постанову про відмову у вчиненні нотаріальної дії, проте позивач не надає до позовної заяви вказаної постанови.

Відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Законом України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року № 3674-VI визначено правові засади справляння судового збору, платників, обєкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору.

Статтями 3 і 4 Закону України «Про судовий збір» № 3674-VI визначено об'єкти справляння судового збору, його розміри та перелік позовних заяв чи інших заяв, передбачених процесуальним законодавством, за подання яких судовий збір не справляється.

Згідно з ч. 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідно-му розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, -у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до п.1.1 ч.2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08.07.2011 року (в редакції Закону № 484-VIII від 22.05.2015 року, що набрав чинності з 01.09.2015 року із змінами внесеними згідно із Законом № 1774-VIII від 06.12.2016) ставка судового збору за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою становить1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно абзацу 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Окрім того, позивачем не надано грошову оцінку житлового будинку та земельної ділянки, що знаходиться за адресою м. Ужгород, вул. Степана Разіна, 62, тобто майна що є предметом спору.

Так, згідно постанови Кабінету Міністрів України № 358 від 21.08.2014 р., про Деякі питання проведення оцінки для цілей оподаткування та нарахування і сплати інших обовязкових платежів, які справляються відповідно до законодавства (п.1 Порядку проведення оцінки для цілей., затвердженого постановою № 358 від 21.08.2014 р.), відповідно до якої, позивачу необхідно сплатити судовий збір, відповідно до Закону України «Про судовий збір» та ставок судового збору, які діють з 01 січня 2017 року. Відсутність даного документу, позбавляє можливості визначити ставку судового збору, яку позивачу необхідно сплатити.

Отже, сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою , а в порушення вимог ст. 119 ЦПК України позивач не долучив документи, що підтверджують сплату судового збору за заявлену ним позовну вимогу з урахуванням вартості майна на час розгляду спору враховуючи вищевказані вимоги законодавства.

На підтвердження оплати судового збору до Ужгородського міськрайонного суду необхідно надати оригінал квитанції про оплату.

Варто також зазначити, що згідно п. 3 Постанови Пленуму Вищого Спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах » від 17.10.2014 року №10, судам надані розяснення: Порядок звернення до суду за судовим захистом урегульовано ЦПК. Подання заяви до суду має відбуватись із дотриманням певних умов. Зокрема, частиною п'ятою статті 119 ЦПК передбачено, що до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору. Отже, якщо сплата судового збору згідно з вимогами закону є обов'язковою, то наслідком недотримання цієї умови є залишення позовної заяви без руху, а у разі, якщо документ, що підтверджує сплату судового збору (частина п'ята статті 119 ЦПК), не буде поданий у строк, установлений судом, - визнання заяви неподаною та її повернення позивачеві (стаття 121 ЦПК) або залишення заяви без розгляду (пункт 8 частини першої статті 207 ЦПК).

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України №7 від 30 травня 2008 року "Про судову практику у справах про спадкування" судам надані розяснення - при відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

Позивачем не вказано у позовній заяві в чому саме полягає спір між ним і відповідачем приватним нотаріусом ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3 та відповідачем ОСОБА_2 міською радою відносно саме права на спадкове майно. Відповідачами по вимогам про право на спадкове майно є інші спадкоємці, які прийняли спадщину, а якщо їх немає територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини, а отже позивачу слід уточнити позовні вимоги в частині учасників по справі та їх залучення.

Дослідивши матеріали справи приходжу до переконання, що без усунення наведених вище недоліків, вирішити питання про відкриття провадження у справі неможливо, вважаю за необхідне позовну заяву залишити без руху та надати позивачу строк для усунення недоліків позовної заяви з подачею її до суду в новій редакції з врахуванням вимог ст. ст.119,120 ЦПК України.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк позовна заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше позовна заява вважається неподаною і повертається позивачу.

Керуючись ст.ст. 119, 121, 208-210 ЦПК України, суддя,-

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до приватного нотаріусу ОСОБА_2 міського нотаріального округу ОСОБА_3 , ОСОБА_2 міської ради, третя особа ОСОБА_4 про визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху.

Повідомити позивача про необхідність виправити зазначені недоліки позовної заяви у строк, до який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем копії ухвали.

Розяснити, що інакше позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5