Справа № 369/254/17
Провадження № 2/369/1332/17
УХВАЛА

Іменем України

05.05.2017 року м. Київ

Києво-Святошинський районний суд Київської області в складі головуючої судді Ковальчук Л. М., при секретарі Завойській В.С., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виділ земельної ділянки в натурі,

В С Т А Н О В И В:

У провадженні суду знаходиться дана цивільна справа.

Представник відповідача ОСОБА_2 звернувся до суду із зустрічною позовною заявою до ОСОБА_1 про визнання свідоцтва про право власності недійсним та виключення відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно.

Крім того, звертаючись із зустрічним позовом до суду представник відповідача ОСОБА_2 просив суд відстрочити сплату судового збору у розмірі 2 500 грн. за подання зустрічної позовної заяви до суду строком на один місяць.

Розглянувши зазначене клопотання та надані докази, суд дійшов до висновку про відмову в його задоволенні з наступних підстав та залишення зустрічної позовної заяви без руху з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 8 Закону «Про судовий збір» та ст. 82 ЦПК України єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи. Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом.

У п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014р. «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» роз'яснено, що єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК України повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджає сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Звертаючись із клопотанням про відстрочення судових витрат, представник відповідача ОСОБА_2 не надав суду доказів, що підтверджують майновий стан ОСОБА_2, що не уможливлює сплатити ним на даний час судовий збір у розмірі 2500 грн..

За таких обставин суд відмовляє у задоволенні клопотання предстаника відповідача ОСОБА_2 про відстрочення сплати судового збору за подання позовної заяви до суду.

Крім того зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до вимог п. 6 ст. 119 ЦПК України позивачу слід зазначити докази, що підтверджують кожну обставину.

Також, зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання свідоцтва про право власності недійсним та виключення відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, оскільки позивачем не сплачено судовий збір і не надано суду документу, що підтверджує сплату судового збору.

Судовий збір має бути сплачено відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір», згідно якого за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою, ставка судового збору становить 1 відсотки ціни позову, але не менше 1 розміру від прожиткового мінімуму доходів громадян, що складає 640 грн., а також ставка судового збору за немайнову вимогу ставновить 640 грн..

У звязку з вищенаведеним, ОСОБА_2 за подання вказаної зустрічної позовної заяви до суду слід сплатити судовий збір в розмірі 3 140 грн..

У звязку з цим зустрічна позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення недоліків.

Керуючись ст. ст. 82, 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В:

Відмовити у задоволенні клопотання ОСОБА_2 про відстрочення від сплати судового збору в справі.

Зустрічну позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання свідоцтва про право власності недійсним та виключення відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно залишити без руху та надати строк для усунення недоліків до 07 червня 2017 року.

У разі невиконання вимог ухвали зустрічна позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_1 про визнання свідоцтва про право власності недійсним та виключення відомостей з державного реєстру речових прав на нерухоме майно буде вважатися неподаною та підлягає поверненню ОСОБА_2.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Києво-Святошинський районний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги в 5-денний строк з дня проголошення ухвали або отримання копії ухвали.

Суддя Ковальчук Л.М.