_____________________________________________________________________________________________________________________
Провадження № 2/520/9658/17
УХВАЛА

09.11.2017 року суддя Київського районного суду м. Одеси Огренич І.В., розглянувши матеріали справи за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди, -

ВСТАНОВИЛА:

ОСОБА_1 звернулась до суду з позовною заявою до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди в розмірі 20000 (двадцять) тисяч гривень.

Зазначена позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки надана з порушенням вимог ст. 119 ЦПК України, а саме: не сплачено судовий збір, відповідно до вимог Закону України «Про судовий збір».

Згідно ст. 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Одночасно у позовній заяві позивачка просить відстрочити їй сплату судового збору на визначений судом строк, посилаючись на тяжкий майновий стан, оскільки крім пенсії в розмірі 1529,13 гривень вона не має інших доходів та на статус малозабезпеченої особи.

У відповідності до ст. 8 Закону України «Про судовий збір», ст. 82 ЦПК України, враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Однак, відповідно до п. 29 постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року за №10, відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

У статті 129 Конституції України однією із засад судочинства визначено рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом, у тому числі й органів державної влади.

Однак, до позовної заяви не надано доказів на підтвердження того, що майновий стан позивачки перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі, а тому, суддя вважає, що у задоволенні клопотання про відстрочення сплати судового збору слід відмовити.

Так, згідно Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви про відшкодування моральної шкоди стягується судовий збір у розмірі 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. Як вбачається з тексту позовної заяви, розмір моральної шкоди позивачем визначений в розмірі 20000 (двадцять тисяч) гривень, судовий збір - (1600 гривень) не сплачено, а тому позивачка має сплатити на розрахунковий рахунок Київського районного суду м. Одеси судовий збір за подання позову до суду, та надати до суду оригінал платіжного документу.

Керуючись ст.ст. 119-121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відмовити ОСОБА_1 у відстроченні сплати судового збору.

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення моральної шкоди, залишити без руху.

Надати позивачу строк для усунення недоліків протягом пяти днів з дня отримання їм копії ухвали, розяснив, що у разі невиконання ухвали суду в зазначений строк позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Огренич І. В.