Справа № 645/4763/16-ц
Провадження № 2/645/363/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 листопада 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі :

головуючого судді Іващенко С.О.,

секретаря судових засідань ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач ОСОБА_2 звернулася до суду з позовом до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зареєстрованого 23 вересня 1995 року Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис 1758.

Позивач в обґрунтування своїх вимог за позовом зазначила, що вони знаходяться з відповідачем у зареєстрованому шлюбі з 23 вересня 1995 року.

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя між сторонами не склалось, оскільки між ними відсутнє взаєморозуміння, у них різні погляди на сімейне життя. Шлюбно-сімейні відносини припинені, сторони не ведуть спільне господарство, у них відсутній єдиний сімейний бюджет. Позивач вважає, що збереження родини не є можливим, на примирення вона не згодна.

У судове засідання позивач не з`явилася, повідомлялась про дату та час слухання справи своєчасно та належним чином. Через канцелярію суду надала заяву, з якої вбачається, що позивач просить слухати справу за її відсутності, на розірванні шлюбу наполягає і після закінчення строку, наданого судом для примирення, та просить ухвалити заочне рішення по справі. Після розірвання шлюбу просить залишити прізвище «Стебалова».

Відповідач в судове засідання не зявився, про час та місце слухання справи повідомлявся заздалегідь та належним чином, про причини неявки суд не повідомив. Надав суду заяву, якою просив надати строк на примирення з позивачем. В звязку з чим судом 21.02.2017 року був наданий сторонам строк для примирення у вигляді шести місяців. Після закінчення строку, наданого судом для примирення, відповідач двічі в судове засідання не зявився, клопотання про відкладення розгляду справи не подавав, тому суд вважає за можливе завершити розгляд справи за його відсутності.

Відповідно до ч. 2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

Таким чином, суд вважає, що відповідач не з'явився в судове засідання без поважних причин, причини неявки суду не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений своєчасно та належним чином.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність позивача та відповідача, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає можливим ухвалити рішення про задоволення позову, з наступних підстав.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі, зареєстрованому 23 вересня 1995 року Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис 1758 (а.с. 11).

Від шлюбу сторони мають неповнолітню дитину ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2.

Згідно ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, коли буде встановлено, що подальше сімейне життя подружжя і зберігання шлюбу буде суперечити одному з них, інтересам їх дітей, що має суттєве значення.

У ході судового розгляду встановлено, що шлюбно-сімейні відносини припинені рік потому. Сторони не ведуть спільне господарство, у них відсутній єдиний сімейний бюджет. Позивач вважає, що збереження родини не є можливим, на примирення вона не згодна.

Сторонам був наданий час для примирення, однак позитивних результатів він не дав, сторони не примирилися, тому суд вважає, що розірвання шлюбу не буде суперечити інтересам сторін та їх неповнолітній дитині.

За таких обставин, суд, з'ясувавши причини розірвання шлюбу, фактичні взаємостосунки подружжя, а саме: сторони не ведуть спільне господарство, у них відсутній сімейний бюджет, не підтримують шлюбно-сімейні відносини, вважає необхідним шлюб розірвати, так як подальше сумісне життя подружжя і збереження сім'ї за неможливе.

Відповідно до ст.113 Сімейного Кодексу України, особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 110, 111, 112, 113, 114 Сімейного Кодексу України, ст.ст. 10, 11, 77, 88, 169, 197, 212-215 ЦПК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу задовольнити.

Розірвати шлюб між ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований 23 вересня 1995 року Харківським міським відділом реєстрації актів громадянського стану, актовий запис 1758.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_2 залишити прізвище «Стебалова».

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СУДДЯ: