overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Номер провадження 2/754/5594/17
У Х В А Л А

15 серпня 2017 року Суддя Деснянського районного суду м.Києва Клочко І.В., вирішуючи питання про відкриття провадження у справі, перевіривши виконання вимог ст.ст.118-120 ЦПК України за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у виконанні договору довічного утримання,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з даною позовною заявою до відповідача про усунення перешкод у виконанні договору довічного утримання.

Позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків з огляду на наступне.

Згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України, до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ч.1 ст.9 ЗУ «Про судовий збір», судовий збір сплачується за місцем розгляду справи та зараховується до спеціального фонду Державного бюджету України.

Позивачем вказана вимога не виконана, не надано оригіналу документу, що підтверджує оплату судового збору відповідно до ЗУ «Про судовий збір» за місцем розгляду справи (надано квитанцію про сплату судового збору до ГУДКСУ у м.Києві, отримувач: Дарницький районний суд м.Києва).

Відповідно до п.5 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 10.10.2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", частиною першою статті 9 Закону № 3674-VI передбачено сплату судового збору за місцем розгляду справи із зарахуванням його до спеціального фонду Державного бюджету України. При цьому місце розгляду справи судом визначається відповідно до вимог закону, зокрема статей 107-114, 251, 257, 260, 269, 287, 291, 323, 363, 389-1, 389-7, 392, 400 ЦПК.

Встановивши, що судовий збір сплачено не за місцем розгляду справи, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без руху та пропонує сплатити судовий збір до бюджету за місцем розгляду справи (стаття 121 ЦПК) і одночасно цією ж ухвалою відповідно до Порядку повернення коштів, помилково або надміру зарахованих до державного або місцевого бюджетів, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 03 вересня 2013 року № 787 та зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 25 вересня 2013 року за № 1650/24182, вирішує питання про повернення помилково сплаченого судового збору.

Вище викладене дає підстави для висновку, що позовна заява не відповідає вимогам закону, а тому підлягає залишенню без руху з наданням строків на їх усунення.

Керуючись ст.121 ЦПК України, суддя, -

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: ОСОБА_3 про усунення перешкод у виконанні договору довічного утримання - залишити без руху, надавши строк для усунення недоліків протягом п»яти днів з дня отримання ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у зазначений строк позовну заяву вважати неподаною та повернути позивачу зі всіма доданими до неї документами.

Головному Управлінню Державної казначейської служби у м.Києві повернути ОСОБА_1 сплачений судовий збір в розмірі 640,00 грн. відповідно до квитанції № 0.0.823421385.1 від 09 серпня 2017 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя:
21.09.2017 Справа № 756/6359/17
№756/6359/17
№2/756/3599/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Тітова М.Ю.

за участю секретаря Іванової І.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що 12.07.2013 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №943, уклала шлюб з відповідачем. Мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, спільне господарство не ведуть. Примирення між ними неможливо. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Позивач подав до суду заяву з проханням розглядати справу без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Відповідач подав до суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, позов визнає, не заперечує щодо його задоволення.

Між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано 12.07.2013 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №943 (а.с. 6).

Судом встановлено, що сімейні стосунки між сторонами не склалися, сім'я розпалась через втрату взаєморозуміння та різні погляди на життя, сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи наведені обставини, суд вважає неможливим збереження шлюбу, а також, враховуючи те, що продовження спільного життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, шлюб сторін підлягає розірванню.

З викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 169, 212-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2 та ОСОБА_1, зареєстрований 12.07.2013 у Відділі державної реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №943 - розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.Ю. Тітов
21.09.2017 Справа № 756/6296/17
№756/6296/17
№2/756/3592/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2017 року Оболонський районний суд м. Києва у складі: головуючого судді Тітова М.Ю.

за участю секретаря Іванової І.О.

розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернулася до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивує тим, що 16.08.2008 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №885, уклав шлюб з відповідачем. Мають спільну дитину - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Спільне життя з відповідачем не склалося. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені, спільне господарство не ведуть. Примирення між ними неможливо. Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.

Позивач подав до суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.

Відповідач подав до суду заяву з проханням розглядати справу без його участі, позов визнає, не заперечує щодо його задоволення.

Між сторонами укладено шлюб, який зареєстровано 16.08.2008 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №885 (а.с. 5).

Судом встановлено, що сімейні стосунки між сторонами не склалися, сім'я розпалась через втрату взаєморозуміння та різні погляди на життя, сторони шлюбно-сімейні відносини не підтримують, спільного господарства не ведуть.

Відповідно до ст. 112 СК України суд з'ясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи наведені обставини, суд вважає неможливим збереження шлюбу, а також, враховуючи те, що продовження спільного життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з подружжя, шлюб сторін підлягає розірванню.

З викладеного, керуючись ст.ст. 10, 11, 169, 212-215 ЦПК України, -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 16.08.2008 у Відділі реєстрації актів цивільного стану Оболонського районного управління юстиції м. Києва, актовий запис №885 - розірвати.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: М.Ю. Тітов
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/5499/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"25" вересня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі :

головуючого судді Комаревцевої Л.В.,

за участю секретаря Гаврилюк О.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 128 по вул. Кошиця, 5-А в м. Києві цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

У червні 2017 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу.

Позивач зазначив, що з 14 березня 2008 року перебуває у шлюбі з відповідачем, який зареєстровано Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 165.

Від шлюбу мають сина, ОСОБА_4,ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивач вказує, що шлюбні відносини припинені, спільного господарства не ведеться з вересня 2015 року.

За викладених обставин позивач вважає, що примирення не можливе, просить шлюб розірвати.

В судовому засіданні позивач підтримав заявлений позов, з викладених в ньому підставах.

Відповідач в судовому засіданні позов визнав.

Після пояснень сторін про обставини справи, судом було з'ясовано, що відповідач визнає позов у повному обсязі.

Згідно із ч. 4 ст. 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Як роз'яснив Пленум Верхового Суду України у п. 24 постанови від 12 червня 2009 року № 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» у разі визнання відповідачем позову, яке має бути безумовним, і якщо таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб (не відповідача), суд ухвалює рішення про задоволення позову, обмежившись у мотивувальній частині рішення посиланням на визнання позову без з'ясування і дослідження інших обставин справи.

Оскільки під час розгляду справи відповідач визнав позов у повному обсязі і таке визнання не суперечить закону й не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позову у повному обсязі.

Керуючись ст.ст. 3, 4, 8, 10, 11, 15, 57, 58, 60, 88, 174, 209, 212-215, 223 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :

Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб, зареєстрований 14 березня 2008 року Відділом реєстрації актів цивільного стану Дарницького районного управління юстиції м. Києва, актовий запис № 165 між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя Комаревцева Л.В.
Дніпровський районний суд м.Києва
СУДОВИЙ НАКАЗ
Суддя Дніпровського районного суду м. Києва Виниченко Л.М., розглянувши заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ» про видачу судового наказу.
Відповідно до ст. ст. 322, 509, 526, 610, 625 ЦК України, ст. ст. 66, 67, 68, 179 ЖК України, ст. ст. 95-97, 102, 103 ЦПК України
1. Стягнути з боржника ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, що зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1
(ПІБ боржника, місце проживання або місце знаходження)
(розрахунковий рахунок в установі банку, ідентифікаційний код (за наявності)
на користь стягувача Товариства з обмеженою відповідальністю «ЄВРО-РЕКОНСТРУКЦІЯ»
(місце проживання або місце знаходження, розрахунковий рахунок в установі банку)
Заборгованість за послуги з централізованого опалення станом на 01.05.2017 року у розмірі 3 446,50 грн., інфляційну складову боргу у розмірі 135,53 грн. та 3% річних у розмірі 31,42 грн., а всього 3 613,45 грн.
(вказати вид заборгованості та суму, яка підлягає стягненню у гривнях цифрами та прописом)
2. Стягнути з боржника на користь стягувача, судовий збір в розмірі 800 (вісімсот) грн. 00 коп.
(вказати розмір судових витрат в цифрах та прописом)
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя Виниченко Л.М.
(підпис) (ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ)
Згідно зі ч. 1 статті 105 Цивільного процесуального кодексу України боржник має право в разі заперечення проти вимог стягувача протягом десяти днів з дня отримання судового наказу подати заяву про його скасування.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі надходження заяви від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана у встановлений строк, розглядається судом протягом п'яти днів з дня її надходження без судового розгляду і виклику сторін, про що постановляється ухвала, якою скасовується судовий наказ (стаття 106 ЦПК України).
Відповідно до ст. 105-1 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності «___» _______________ 20___ року
Строк пред'явлення судового наказу до виконання три роки.
Суддя __________ Виниченко Л.М.
(підпис) (ініціали, прізвище судді, який видав судовий наказ)
Дата видачі «______»__________________20 р.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата надходження судового наказу на виконанняПовне найменування установи, підприємства, організації, в якому знаходиться судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладанням печатки) примітки
Інші відмітки ________________________________________________________
Провадження №2-н/760/308/17
У Х В А Л А

/про відкриття наказного провадження/

04 вересня 2017 року Суддя Солом'янського районного суду м. Києва

Кушнір С. І.,

розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «МТС Україна» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_2 суми заборгованості,

В С Т А Н О В И В:

Заявник звернувся до суду із заявою про видачу судового наказу про стягнення з боржника (боржників) заборгованості.

Дана заява підсудна Солом'янському районному суду м. Києва, подана з додержанням вимог, встановлених статтями 98, 99 ЦПК України.

Підстави для повернення заяви про видачу судового наказу або відмови у її прийнятті відсутні.

Керуючись ст. 100 ЦПК України, суддя

У Х В А Л И В:

Відкрити наказне провадження за заявою Приватного акціонерного товариства «МТС Україна» про видачу судового наказу про стягнення боргу з ОСОБА_2 суми заборгованості.

Апеляційна скарга на ухвалу суду з підстав недотримання правил підсудності подається протягом 5 днів з дня її проголошення або отримання до Апеляційного суду м. Києва через районний суд.

Суддя: С. І. Кушнір
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2017 року м. Київ

Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Українця В.В.

при секретарі Трофимчук К.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

в с т а н о в и в:

У листопаді 2016 року ОСОБА_1 звернувся в суд з зазначеним позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Посилається на те, що спільне життя між ними не склалось через різні погляди на життя. Проживають окремо, сімейно-шлюбні стосунки не підтримують, спільного господарства не ведуть, у зв'язку з чим подальше збереження сім'ї вважає неможливим.

У судове засідання позивач не з'явився. Його представник подав до суду заяву, в якій просив розглядати справу у його відсутність. Зазначив, що позов підтримує в повному обсязі та проти ухвалення по справі рішення не заперечує (а.с. 20).

Відповідач у судове засідання не з'явилась, про час та місце розгляду справи повідомлялась.

Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши надані докази, суд приходить до наступного.

Судом встановлено, що сторони перебувають у шлюбі з 05 вересня 2013 року, що підтверджується свідоцтвом про шлюб (а.с. 5).

Від шлюбу сторони дітей не мають.

З позовної заяви вбачається, що сторони не ведуть спільного господарства та не підтримують сімейно-шлюбних стосунків.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що збереження сім'ї буде носити формальний характер.

Відповідно до ч. 2 ст. 112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, що мають істотне значення.

На підставі ст. 88 ЦПК України стягненню з відповідача підлягає судовий збір в розмірі 551 гривні 20 копійок, який був сплачений позивачем при зверненні до суду.

При укладенні шлюбу відповідач змінила своє прізвище. При розгляді справи судом не порушувалось питання про зміну прізвища у випадку задоволення позову про розірвання шлюбу.

За таких обставин, враховуючи, що вибір прізвища при розірванні шлюбу є правом особи, вирішуючи питання про зміну прізвища відповідача на дошлюбне не вбачається за необхідне.

Керуючись ч. 3 ст. 105, ч. 1 ст. 110, ч. 2 ст. 112 СК України, статтями 3, 4, 10, 11, 57-60, 88, 209, 212-215, 218, 223 ЦПК України, суд, -

в и р і ш и в:

Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 05 вересня 2013 року Міським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Херсонській області за актовим записом № 719, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 551 гривні 20 копійок.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду міста Києва через суд першої інстанції шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення рішення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Провадження № 2/761/6287/2017
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Малинников О.Ф. розглянувши позовну заяву за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження квартири та майна, розташованого в ній,

встановив:

У липні 2017 року до суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження квартири та майна, розташованого в ній.

При вирішенні питання про відкриття провадження за даним позовом встановлено, що відповідно до ч.1 ст.114 ЦПК України позови, що виникають з приводу нерухомого майна, пред'являються за місцезнаходженням майна або основної його частини.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ № 3 від 01.03.2013 року «Про деякі питання юрисдикції загальних судів та визначення підсудності цивільних справ - виключну підсудність встановлено для позовів, що виникають із приводу нерухомого майна (частина перша статті 114 ЦПК). Згідно з положеннями статті 181 ЦК до нерухомого майна належать: земельні ділянки, а також об'єкти, розташовані на них, переміщення яких є неможливим без їх знецінення та зміни їх призначення. Наприклад, це позови про право власності на таке майно; про право володіння і користування ним (стаття 358 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній частковій власності та виділ частки із цього майна (статті 364, 367 ЦК); про поділ нерухомого майна, що є у спільній сумісній власності та виділ частки із цього майна (статті 370, 372 ЦК); про право користування нерухомим майном (визначення порядку користування ним); про право, яке виникло із договору найму жилого приміщення, оренди тощо; про визнання правочину з нерухомістю недійсним; про звернення стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки чи застави; розірвання договору оренди землі; стягнення орендної плати, якщо спір виник з приводу нерухомого майна; про усунення від права на спадкування та визначення додаткового строку для прийняття спадщини.

Оскільки за змістом позовної заяви встановлено, що позивачем пред'явлено вимоги про відшкодування шкоди завданої пошкодженням майна, яке знаходиться в квартирі та стягнення орендної плати, з Орендатора, предметом якого є нерухоме майно, яке не знаходиться на території Шевченківського району м. Києва, за таких обставин відповідно до ст.115 та п.4 ч.3 ст.121 цього ж Кодексу заява повертається позивачеві для подання до районного суду за місцем знаходження нерухомого майна.

Керуючись ч.1 ст. 114, 115 та п.4 ч.3 ст. 121 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про відшкодування матеріальної та моральної шкоди, завданої внаслідок пошкодження квартири та майна, розташованого в ній - повернути позивачу для звернення до суду за місцем знаходження нерухомого майна.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя: О.Ф. Малинников