Справа № 357/383/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 березня 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Ярмола О. Я. ,

при секретарі - Ліщинська О. С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Біла Церква цивільну справу за позовом Приватного акціонерного товариства «Українська страхова група» до ОСОБА_1, Житлово-будівельний кооператив «Трикотажник» про стягнення суми сплаченого страхового відшкодування,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що 23.11.2015 року між ПАТ "Українська страхова група» та ОСОБА_2 було укладено договір добровільного страхування майна фізичних осіб та цивільної відповідальності перед третіми особами. Позивач взяв на себе зобов'язання у разі настання страхового випадку сплатити на користь страхувальника страхове відшкодування. 14.06.2016 року із застрахованим майном страхувальника трапилася страхова подія - затоплення квартири водою. Комісією ЖБК «Трикотажник» в складі голови правління ОСОБА_3 та слюсаря-техніка ОСОБА_4 було проведено обстеження приміщення вказаної квартири, за результатами якого встановлено залиття застрахованої квартири №19 внаслідок витоку води та недбалого поводження з мийкою з квартири №23, що розташована поверхом вище. В результаті затоплення було пошкоджено стелю, стіни застрахованого квартири, чим завдано матеріальну шкоду її власнику. 14.06.2016 р. страхувальник повідомив страхову компанію та позивач визнав вказаний випадок страховою подією і здійснив виплату страхового відшкодування страхувальнику в сумі 2156 грн. 78 коп. А отже, згідно ст. 993,1191 ЦК України, ст. 27 ЗУ «Про страхування», позивач просить суд стягнути з відповідача, яка є власником квартири №23, суму сплаченого страхового відшкодування в розмірі 2156,78 грн. та судові витрати по справі.

Представник позивача, згідно довіреності в справі, позов підтримав в повному обсязі.

Відповідач та її представник в судовому засіданні позов не визнали.

Представник ЖБК «Трикотажник» в судовому засіданні позов не підтримала.

Заслухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає до задоволення.

Так, судом встановлено, що між позивачем та ОСОБА_2 було укладено Договір добровільного страхування майна фізичних осіб та цивільної відповідальності перед третіми особами № 99-2701-15-00014 від 23.11.2015 року (а.с.5).

В судовому засіданні встановлено, що 14.06.2016 року було складено Акт №2 про наслідки затоплення квартири за адресою : АДРЕСА_1. Даний Акт було складено комісією в складі голови правління ОСОБА_3 та слюсаря-техніка ОСОБА_4 за їхніми підписами та підписами заподіювача шкоди і потерпілої сторони. Зі змісту Акту слідує, що в результаті обстеження квартири №23 встановлено: витягнута гофра зливу води, забита каналізація та зазначено, що причиною затоплення квартири №19 стало недбале користування мийкою. Наведене слідує з копії Акту №2 (а.с.6).

Встановлено, що на замовлення ПАТ «СК «Української страхової групи» було складено Звіт про незалежну оцінку вартості матеріального збитку, завданого майну за адресою : АДРЕСА_1 з метою оцінки визначення реальної величини майнової збитку, завданого майна (а.с.7-30).

Відповідно до вказаного Висновку про вартість майнового збитку вбачається, що виконавцем оцінки ТОВ «Експертум-АВЕ» було складено дефектну відомість огляду суб'єкту оцінки 17.06.2016 р. де зазначено, що в результаті органолептичного дослідження було виявлено: пошкодження стелі в кухні площею 0,8 кв.м., пошкодження шпалер, потребується просушування. (а.с.27).

Встановленим є те, що 14.06.2016 року до ПАТ «СК «Української страхової групи» надійшла від ОСОБА_6 заява про настання страхового випадку та випату страхового відшкодування. Зі змісту даної заява вбачається повідомлення про те, що 1406.2016 р. в АДРЕСА_1 внаслідок затоплення сусідами , що проживають зверху відбулося пошкодження застрахованого майна та міститься опис пошкодження : пошкоджена стеля та стіни, багети і шпалери (а.с.31).

Відповідно, 19.08.2016 року позивач склав страховий акт №11938 з визначенням остаточного страхового відшкодування - 2156,78 грн. на ім'я страхувальника ОСОБА_2, а також, позивач видав розпорядження про виплату страхового відшкодування від 22.08.2016р. (а.с.32,34).

З матеріалів справи вбачається, що позивач виплатив ОСОБА_2 страхове відшкодування в сумі 2156,78 грн., що підтверджується відповідним платіжним дорученням (а.с.35).

Встановленим є те, що відповідач ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_1, але зареєстрована і проживає в іншому місці.

Відповідач та її представник в судовому засіданні, заперечуючи позов, вказали, що до страхової компанії була подана Заява-повідомлення про страховий випадок не тією особою, тобто не страхувальником ОСОБА_2 Позивач неналежно встановив обставини справи взяв до уваги не перепровірені дані та безпідставно визнав затоплення страховим випадком і, як наслідок, безпідставно виплатив ОСОБА_2 кошти в сумі 2156,78 грн. А тому, позивач не має підстав позиватися до відповідача з позовом на підставі ст.993 ЦК України. Також, представник відповідача в судовому засіданні неодноразово звертав увагу суду на факт відсутності в Акті №2 про наслідки затоплення квартири, підпису самої ОСОБА_1, як власника квартири АДРЕСА_1. Відповідач вказала, що нічого не знала про затоплення квартири з низу, оскільки не проживає у своїй квартирі (АДРЕСА_1 ), в цій квартирі проживає її дядько, який, теж, нічого не повідомляв про пошкодження сантехніки, чи про затоплення. Відповідача було повідомлено страховою компанією про затоплення на що ОСОБА_1 направила лист із своїми запереченнями. Відповідач заперечує свій підпис в Акті №2 від 14.06.2016р.

Представник третьої особи ОСОБА_7 в судовому засіданні ствердила, що, вона, як голова правління ЖБК «Трикотажник», разом з слюсарем сантехніком на заяву-виклик власника квартири №19 провели обстеження житла на предмет затоплення з вищерозташованої квартири №23. Були обстежені обидві квартири, як №23 так №19. На день обстеження комісія встановила, що під час затоплення в квартирі №19 постраждали стеля, стіни, багети, шпалери на кухні. А в результаті обстеження квартири №23 встановлено, що була витягнута гофра зливу води з мийки на кухні, забита каналізація. Двері квартири №23 відчинив чоловік, який надав можливість оглянути квартиру, на кухні була підлога вологою, він нічого не заперечував, сказав, що не помітив, як сталося протікання. Голова правління ЖБК «Трикотажник» в судовому засіданні підтвердила, що при складанні Акту обстеження квартир внаслідок затоплення, не була присутньою ОСОБА_1 Складений Акт ОСОБА_3 надала власнику постраждалої квартири, щоб вона відібрала підпис від власника квартири №23.

При вирішенні даного спору суд виходить з наступного.

Згідно ст. 993 ЦК України до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, у межах фактичних витрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за завдані збитки.

Також, відповідно до ст. 27 Закону України «Про страхування» до страховика, який виплатив страхове відшкодування за договором майнового страхування, в межах фактичних затрат переходить право вимоги, яке страхувальник або інша особа, що одержала страхове відшкодування, має до особи, відповідальної за заподіяний збиток.

Відповідно до ст. 1191 ЦК України особа, яка відшкодувала шкоду, завдану іншою особою, має право зворотної вимоги (регресу) до винної особи у розмірі виплаченого відшкодування, якщо інший розмір не встановлений законом.

Так, відповідач, обґрунтовуючи свої заперечення вказав на : не вірні розрахунки розміру страхового відшкодування; на безпідставне звернення до страхової компанії і повідомлення про затоплення квартири не страхувальником, а іншою особою; на необізнаність відповідача, як власника квартири, щодо факту затоплення; відсутність підпису відповідача в Акті про наслідки затоплення квартири, не належне повідомлення відповідача про факт спричинення шкоди.

Однак, зазначене ніяким чином не спростовує факт спричинення шкоди майну, яке було застраховане ОСОБА_2. Відповідач не надала жодного належного та допустимого доказу того, що заподіювачем цієї шкоди вона не є, або є будь-хто інший. Натомість, Акт №2 від 14.06.2016р. про наслідки затоплення квартири підтверджує причинно-наслідковий зв'язок між спричиненою шкодою та недбалим користуванням мийкою на кухні мешканцями квартири №23, власником якої є відповідач.

Відповідач, як власник квартири зобов'язана належно утримувати майно /ст.322 ЦК України/.

Відповідно до ч.4 ст.. 319 ЦК України власність зобов'язує.

Таким чином, відповідач, як власник майна, недбале користування яким призвело до спричинення шкоди майну іншої особи, має відшкодувати дану шкоду. А згідно ст.ст. 993,1191 ЦК України, позивач набув право вимоги до відповідача, оскільки виплатив страхувальнику страхове відшкодування, тобто спричинена шкода вже відшкодована потерпілій стороні страховиком.

Відповідно до ч.1 ст. 88 ЦПК України з відповідача підлягає стягненню на користь позивача сума судових витрат по справі, що складаються з сплачених коштів судового збору - 1378 грн., що підтверджено відповідною квитанцією (а.с.4).

Таким чином, з врахуванням наведеного, суд вважає за можливе задовольнити позовні вимоги та стягнути з відповідача в рахунок страхового відшкодування за завдані збитки в розмірі 22588 грн. 39 коп. та судові витрати по справі - 225,88 грн..

Керуючись ст.ст.319,322,993,1191 ЦК України, ст. 27 Закону України «Про страхування», ст.ст. 10, 60, 88, 212 - 215, 224-226, 296 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_1 (ІПН НОМЕР_1) на користь ПАТ «Українська страхова група» сума сплаченого страхового відшкодування 2156 грн. 78 коп. та судові витрати по справі в сумі 1378 грн.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Суддя О. Я. Ярмола