Головуючий суддя в суді І інстанції
Єдиний унікальний № 374/54/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 листопада 2017 року Ржищівський міський суд Київської області у складі:

головуючої судді - Козіної С.М.,

за участі секретаря - Маламан Я.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Ржищів Київської області клопотання ОСОБА_2 про застосування державної мови під час судового розгляду,-

ВСТАНОВИВ:

15 липня 2016 року до Ржищівського міського суду Київської області після перегляду Апеляційним судом Київської області надійшла справа за позовом публічного акціонерного товариства "Київобленерго" до ОСОБА_3 про відшкодування збитків, завданих в наслідок порушення правил користування електричною енергією для населення.

Ухвалою суду від 18 липня 2016 року було відкрито провадження у справі.

Ухвалою суду від 29 грудня 2016 року ОСОБА_2 було залучено до участі у даній справі в якості співвідповідача.

20 червня 2017 року до суду надійшла зустрічна позовна заява ОСОБА_3 до ПАТ "Київобленерго" про визнання недійсним протоколу № 0261 засідання комісії по розгляду Акту № К 022235 від 04.03.2013 про порушення ПКЕЕН у споживача.

Ухвалою Ржищівського міського суду Київської області від 23 червня 2017 року відкрито провадження у справі за вищевказаним зустрічним позовом та об'єднано зустрічний позов у справі № 374/113/17 з первісним позовом у справі № 374/54/16-ц.

15 листопада 2017 року через канцелярію суду від ОСОБА_2 надійшло клопотання про застосування державної мови під час судового розгляду, в якому просив зобов'язати представника позивача користуватись під час судового розгляду справи державною мовою.

В судовому засіданні ОСОБА_2 клопотання підтримав, зазначив, що не розуміє російську мову, але перекладача не потребує. Вважає, що перекладач потрібен для представника позивача.

В судовому засіданні представник ПАТ "Київобленерго" ОСОБА_4 проти клопотання заперечила, зазначила, що розуміє українську мову, перекладача не потребує.

В судовому засіданні ОСОБА_3 залишила розгляд клопотання на розсуд суду.

Відповідно до ст. 10 Конституції України, ст. 6 ЗУ «Про засади державної мовної політики», державною мовою в Україні є українська мова.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» судочинство і діловодство в судах України проводяться державною мовою.

Однак, відповідно до ч. 4 ст. 14 ЗУ «Про засади державної мовної політики», особам, що беруть участь у розгляді справи в суді, забезпечується право вчиняти усні процесуальні дії (робити заяви, давати показання і пояснення, заявляти клопотання і скарги, ставити запитання тощо) рідною мовою або іншою мовою, якою вони володіють, користуючись послугами перекладача у встановленому процесуальним законодавством порядку. У межах території, на якій поширена регіональна мова (мови), що відповідає умовам ч. 3 ст. 8 цього Закону, послуги перекладача з регіональної мови або мови меншини (мов), у разі їх необхідності, надаються без додаткових для цих осіб витрат.

Відповідно до ст. 7 Закону, у контексті Європейської хартії регіональних мов або мов меншин до регіональних мов або мов меншин України, до яких застосовуються заходи, спрямовані на використання регіональних мов або мов меншин, що передбачені у цьому Законі, віднесені мови: російська, білоруська, болгарська, вірменська, гагаузька, ідиш, кримськотатарська, молдавська, німецька, новогрецька, польська, ромська, румунська, словацька, угорська, русинська, караїмська, кримчацька. За змістом цих положень російська мова не має відмінного статусу від мов інших національних меншин.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України № 1-9/2011 від 13.12.2011 конституційні засади щодо забезпечення державою всебічного розвитку і функціонування державної мови реалізуються у процесуальному законодавстві, в якому передбачається, що судочинство і діловодство в судах України здійснюється державною мовою. І лише особам, які беруть участь у справі та не володіють або недостатньо володіють державною мовою, надається можливість користуватися рідною мовою або мовою, якою вони володіють.

Можливість використання мов національних меншин у судовому процесі також узгоджується з конституційною гарантією вільного розвитку, використання і захисту мов національних меншин в Україні та принципом рівності всіх громадян перед законом, одним з імперативів якого є недопущення обмежень прав громадян, зокрема учасників судового процесу, за мовною ознакою (частини перша, друга статті 24 Основного Закону України)

Таким чином, представник ПАТ "Київобленерго" ОСОБА_4 має право вчиняти усні процесуальні дії по справі російською мовою на власний розсуд.

З матеріалів справи вбачається, що під час судового провадження представником ПАТ "Київобленерго" ОСОБА_4 неодноразово подавались до суду заяви і клопотання, інші документи, викладені українською мовою. Клопотань про забезпечення її перекладачем до суду не надходило.

Керуючись ст. 7, 210 ЦПК України, ст. 14 ЗУ «Про засади державної мовної політики», суд, -

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_2 про застосування державної мови під час судового розгляду, - відмовити в повному обсязі.

Копію ухвали надіслати особам, які беруть участь у справі.

Ухвала окремо від рішення суду оскарженню не підлягає. Заперечення на ухвалу включаються до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя