Провадження № 2-з/761/145/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 березня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Юзькова О.Л., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову шляхом накладення арешту на майно по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Степаненко Дмитро Васильович про визнання договору купівлі-продажу квартири удаваним у частині покупця, визнання покупцем за договором та права власності на квартиру,-

ВСТАНОВИВ:

До Шевченківського районного суду м. Києва надійшла заява позивача про забезпечення позову, шляхом накладення арешту на квартиру АДРЕСА_1 та яка зареєстрована за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН: НОМЕР_1, оскільки невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим подальше виконання рішення суду. Заява мотивована тим, що відповідач на даний час має бажання і матиме можливість під час розгляду справи провести відчуження квартири на користь третіх осіб. Наміри продажу вказаного нерухомого майна свідчать обставини розміщення ним чи його уповноваженою особою на сайтах інтернет ресурсів.

Відповідно до положень ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, упровадженні якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає що заява про забезпечення позову підлягає задоволенню з наступних підстав.

Одним із видів забезпечення позову відповідно до положень ст. 152 ЦПК України є, зокрема, накладення арешту.

Відповідно до ч. 3 ст. 151 ЦПК України забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Пленум Верховного суду України в своїй постанові № 9 від 22.12.2006 р., з відповідними змінами та доповненнями, «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» в п. 4 роз'яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулась з такою заявою, позовним вимогам.

Як вбачається із матеріалів справи за заявою про забезпечення позову, в провадженні Шевченківського районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Степаненко Дмитро Васильович про визнання договору купівлі-продажу квартири удаваним у частині покупця, визнання покупцем за договором та права власності на квартиру.

Ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року в задоволенні заяви ОСОБА_1 про забезпечення позову було відмовлено.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 16 лютого 2017 року скасовано ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 16 січня 2017 року у зв'язку з тим, що судом першої інстанції не перевірено належним чином посилання заявника на те, що підставою для подання заяви є намагання відчужити майно яке є предметом спору. А тому, питання передано до суду першої інстанції на новий розгляд.

Позивач просить забезпечити позов шляхом накладення арешту на квартиру, АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер: 1256, виданий 26.10.2013, видавник: Степаненко Д.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу, що підтверджується інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо об'єкта нерухомого майна від 15.03.2017 року.

Крім того, в якості доказів заявником долучено до матеріалів заяви роздруківки з інтернет ресурсів щодо продажу спірної квартири, що свідчать про наміри відчуження відповідачем нерухомого майна, яке є предметом спору.

За таких умов, суд вважає, що у разі невжиття судом заходів забезпечення позову може утруднити та зробити неможливим виконання рішення суду.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 27, 135, 151-153, 209 ЦПК України, суд -

УХВАЛИВ:

Заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову - задовольнити.

Накласти арешт на квартиру АДРЕСА_1, що належить на праві власності ОСОБА_2 на підставі договору купівлі-продажу квартири, серія та номер: 1256, виданий 26.10.2013, видавник: Степаненко Д.В., приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу.

Дані про стягувача: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, адреса реєстрації: 03127, АДРЕСА_2, адреса проживання: 04060, АДРЕСА_4, ідентифікаційний номер: НОМЕР_2.

Дані про боржника: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, адреса проживання: 87500. АДРЕСА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1.

Виконання ухвали покласти на Шевченківський районний відділ державної виконавчої служби м. Києва Головного територіального управління юстиції у м. Києві.

Ухвала підлягає негайному виконанню в порядку, встановленому для виконання судових рішень.

Строк пред'явлення до виконання ухвали суду про забезпечення позову один рік.

Ухвала суду може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Ухвала набирає законної сили в разі закінчення вищезазначених строків, або якщо її не скасовано після розгляду справи судом апеляційної інстанції.

Оскарження ухвали не зупиняє її виконання.

Суддя: