ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/353/17
провадження № 2/753/2656/17
У Х В А Л А

про залишення позовної заяви без розгляду

"15" березня 2017 р. Дарницький районний суду м. Києва в складі:

головуючого-судді - Комаревцевої Л.В.

за участю секретаря - Драгой В.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Державного підприємства "управління житловими будинками Управління справами апарату Верховної Ради України" про спонукання укласти договір найму жилого приміщення,

ВСТАНОВИВ :

До Дарницького районного суду м. Києва 10 січня 2017 року надійшла позовна заява ОСОБА_2 до Державного підприємства "управління житловими будинками Управління справами апарату Верховної Ради України" про спонукання укласти договір найму жилого приміщення.

В судові засідання 15.02.2017 о 12 год. 00 хв., 15.03.2017 о 14 год. 00 хв., позивач не з'явилась. Про розгляд справи повідомлена в установленому законом порядку. Заяв про участь у розгляді справи не надала.

10.03.2017 до суду надійшло клопотання від позивача про відкладення розгляду справи з поважних причин, які виникли раніше отриманої позивачем судової повістки про розгляд даної справи. До того, позивач просить витребувати у відповідача завірену копію положення (чи статуту) про Державне підприємство «Управління житловими будинками Управління справами апарату Верховної ради України».

Представник позивача в судове засідання не з'явився, про розгляд справи повідомлений в установленому законом порядку.

Суд, вивчивши заяву позивача, дослідивши матеріали справи приходить до наступного.

Вимога про розумний строк покладає на суд обов'язок розглянути і вирішити справу без невиправданих зволікань, що дасть можливість надати особі своєчасний захист її прав, свобод та інтересів. Строк розгляду і вирішення справи може вважатися розумним, якщо судовий захист правам особи надано своєчасно. Важливою гарантією права на справедливий судовий розгляд є розгляд справи упродовж «розумного строку», що гарантує ст. 6 Європейської конвенції. Вказана гарантія підкреслює важливість того, що правосуддя повинно здійснюватися без затримок, які можуть підірвати його ефективність та довіру до нього.

Суд вважає важливими обставини, викладенні у заяві позивача про відкладення розгляду справи. Разом з тим не може їх врахувати виходячи з наступного.

31 серпня 2015 року Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ прийняв ухвалу, якою визнав, що повторна неявка в судове засідання належним чином повідомленого позивача є підставою для залишення позову без розгляду, незалежно від причин неявки. (справа 6-24063ск15).

ВССУ в своїй ухвалі від 31.08.2015 року зазначив, що норма ч.3 ст. 169 ЦПК України направлена на дотримання розумних строків розгляду справи і на недопущення зловживання своїми процесуальними правами та правами інших осіб, які з'являються до суду.

В силу вимог ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен при вирішенні судом питання щодо його цивільних прав та обов'язків має право на судовий розгляд упродовж розумного терміну. Обов'язок швидкого здійснення правосуддя покладається, в першу чергу, на відповідні державні судові органи. Розумність тривалості судового провадження оцінюється в залежності від обставин справи та з огляду на складність справи, поведінки сторін, предмету спору. Нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч. 1 ст. 6 даної Конвенції. Така позиція викладена в рішенні Європейського суду з прав людини від 08.11.2005 року у справі "Смірнова проти України".

В своїх рішеннях Європейський суд також наголошує, що сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Згідно вимог ч. 3 ст. 169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, повідомленого належним чином, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду.

Відповідно до вимог п.3 ч.1 ст. 207 ЦПК України суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо належним чином повідомлений позивач повторно не з'явився в судове засідання, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності.

Приймаючи до уваги повторну неявку позивача, враховуючи викладені обставини, суд, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги ОСОБА_2 до Державного підприємства "управління житловими будинками Управління справами апарату Верховної Ради України" про спонукання укласти договір найму жилого приміщення такими, що підлягають залишенню без розгляду.

З приводу вимог заяви позивача про витребування доказів слід зазначити наступне. Оскільки заявлений позов залишено без розгляду, суд позбавлений можливості вирішити питання про витребування доказів, враховуючи обґрунтування необхідності їх витребування та думку сторін з приводу заявленого клопотання.

На підставі вище викладеного, керуючись ст.ст. 168, 207 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_2 до Державного підприємства "управління житловими будинками Управління справами апарату Верховної Ради України" про спонукання укласти договір найму жилого приміщення - залишити без розгляду.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня отримання її копії до Апеляційного суду міста Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: Комаревцева Л.В.