overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 520/5963/17
Провадження № 2/520/7694/17
Київський районний суд м. Одеси
У складі судді Калашнікової О.І.
При секретарі Шеховцевій О.В.
Розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом
ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.
Позивачка звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2, стверджуючи, що сім'я між ними розпалась, поновити сімейні відносини не можливо. До судового засідання позивачка не з'явилася, надала письмову заяву в якій позовні вимоги підтримує, справу просить розглядати у її відсутність.
Відповідач до суду не з'явився, надіслав заяву в якій на розірвання шлюбу згодний, справу просить слухати уйого відсутність. За згодою позивачевої сторони суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України, так як надані матеріали є повними і достатніми для розгляду справи у відсутності відповідача.
Згідно з ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів.
Суд, вивчив матеріали справи і встановив, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 25 червня 1995 року (актовий запис про реєстрацію шлюбу №40), від цього шлюбу сторони мають двоє дітей: дорослого сина - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 та неповнолітнього - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Сім'я між сторонами розпалась, причиною є різні погляди на подружнє життя, матеріальне забезпечення сім"ї, відсутність взаємопорозуміння. Постійні сварки з різних питань привели до втрати почуттів любові та поваги. Сторони тривалий час не підтримують шлюбні стосунки, не мають спільного бюджету, мешкають окремо.
Суд вважає, що сім'я між сторонами розпалась остаточно, поновити сімейні відносини між ними неможливо, тому як відсутня вільна згода чоловіка та жінки на шлюб.
На момент розірвання шлюбу сторони майнового спору не мають.
Керуючись ст.ст. 104,105,110,174 СК України, ст.ст.213,214,215 ЦПК України, суд
Шлюб, зареєстрований 25 червня 1995 року Відділом державної реєстрації актів громадянського стану Любашівського району Одеської області, актовий запис №40 між ОСОБА_2 і ОСОБА_1, маючих неповнолітнього сина - розірвати.
Після розірвання шлюбу йому залишити прізвище ОСОБА_2, їй - ОСОБА_1.
Рішення може бути оскаржено в Одеський апеляційний суд через Київський райсуд м. Одеси протягом 10 днів з дня його оголошення.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив за заявою відповідача, наданою протягом 10 днів з дня отримання копії рішення.

Суддя Калашнікова О. І.
Справа № 502/1779/17
УХВАЛА

25 вересня 2017 року м. Кілія

Суддя Кілійського районного суду Одеської області Маслеников О.А.

розглянувши позовну заяву

ОСОБА_1 до ОСОБА_2

про виселення

В С Т А Н О В И В:

В поданій 22.09.2017 р. позовній заяві позивач ОСОБА_1 на підставі ст.ст. 115, 150 ЖК УРСР виселити його доньку ОСОБА_2 з належної йому на праві власності квартири за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: найменування позивача і відповідача, їх місцезнаходження; зміст позовних вимог; ціну позову щодо вимог майнового характеру; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Як зазначено в п. 7 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 12 червня 2009 року N 2 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», - суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

У вказаній позовній заяві зазначені вимоги ч. 2 ст.119 ЦПК України не дотримано, зокрема:

- всупереч п. п. 5-6 позивачем не викладено обставини про те: - які конкретно дії вчиняє відповідач, що перешкоджають позивачу проживати в квартирі; - не зазначено обставини щодо набуття позивачем відповідної квартири у власність та докази, які це підтверджують, а також докази проживання відповідача у вказаній квартирі; - не додано докази, які підтверджують право позивача на звільнення від сплати судового збору.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

В звязку з невідповідністю позову вимогам ст. 119 ЦПК України, за правилами ч. 1 ст. 121 ЦПК України даний позов слід залишити без руху з наданням позивачу строку для приведення позову у відповідність з зазначеними вимогами законодавства.

Керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про виселення залишити без руху.

Надати позивачу строк 5 днів з дня отримання копії даної ухвали для приведення позову у відповідність з вимогами цивільного процесуального законодавства, зазначеними в ухвалі судді.

У випадку невиконання ухвали судді у вказаний строк позовна заява за правилами ст. 121 ЦПК України буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Суддя Кілійського районного суду ОСОБА_3
Справа № 135/1087/17
Провадження № 2/135/309/17
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

25.09.2017 м. Ладижин

Суддя Ладижинського міського суду Вінницької області ПатраманськийІ.О., розглянувши

позовну заяву ОСОБА_1

до виконавчого комітету Ладижинської міської ради, відділу держземагенства у м. Ладижині Вінницької області

про визнання спадкоємцем четвертої черги за законом та визнання права власності на спадкове майно,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулася до суду з цим позовом і просила визнати причину пропуску нею строку на прийняття спадщини поважною, визнати її спадкоємцем четвертої черги за законом та визнати за нею, як за спадкоємцем четвертої черги, право власності на житловий будинок №96 по вулиці Суворова, 51, с. Лукашівка Тростянецького району Вінницької області, земельну ділянку, площею 0,15га, прилеглку до будинку та земельний пай площею 4,5363 га., кадастровий номер :03:003:0009 на ім'я ОСОБА_2.

Позовна заява подана з додержанням вимог ст.ст.119, 120 ЦПК України.

Підстави для відмови у відкритті провадження у справі, залишення її без розгляду та повернення позовної заяви - відсутні.

Відповідно до вимог ч.7 ст.130 ЦПК України вважаю, що проведення попереднього судового засідання не є необхідним.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 11, 122, 208-210 ЦПК України, суддя

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до виконавчого комітету Ладижинської міської ради, відділу держземагенства у м. Ладижині Вінницької області про визнання спадкоємцем четвертої черги за законом та визнання права власності на спадкове майно.

Призначити справу до судового розгляду на 10 годину 00 хвилин 09жовтня 2017року.

Судовий розгляд справи буде проводитись в залі судового засідання Ладижинського міського суду Вінницької області за адресою: Вінницька обл., м. Ладижин, вул. Енергетиків,13.

Направити відповідачу позовну заяву з копіями доданих до неї документів та запропонувати подати у строк до 09.10.2017р. письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Зобов'язати позивача надати в судове засідання оригінали документів, зазначених в додатках до позовної заяви.

Роз'яснити сторонам, що згідно ч. 2 ст. 27 та ст. 131 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, для підтвердження своїх вимог або заперечень зобов'язані подати суду усі наявні у них докази до або під час попереднього судового засідання. Докази, подані з порушенням цих вимог, не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подано несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті зобовязані повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження, що стосуються предмету спору; позивачу, що відповідно до ч. 1 ст. 31 ЦПК України до початку розгляду судом справи по суті він має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову; відповідачу його право, передбачене ч. 1 ст. 31 та ч. 1 ст. 123 ЦПК України пред'явити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Копію ухвали невідкладно направити особам, які беруть участь у справі.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Провадження №2-н/521/756/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
01 вересня 2017 року у місто Одеса
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 ІПН НОМЕР_1 за реєстрованої за адресою: АДРЕСА_1
суми заборгованості за комунальними послугами у загальному розмірі 4174,22 гривень.
Згідно ст. 68 ч.1 ЖК УРСР, наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
Як встановлює ст. 162 ч.ч.2,3 ЖК УРСР, плата за комунальні послуги береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами. При цьому, строки внесення квартирної плати і плати за комунальні послуги визначаються угодою сторін. Наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату і плату за комунальні послуги.
Відповідно до ст. 509 ЦК України, зобов'язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов'язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов'язку.
Як вказує ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог ЦК України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно ст. 576 ЦК України, якщо у зобов'язанні встановлений строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк. А відповідно до ст. 629 ЦК України, договір є обов'язковим для виконання сторонами.
Керуючись ст.ст. 95, 96, 102, 103 ЦПК України, -
Роз'яснити, що боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування до Малиновського районного суду міста Одеси. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
У разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ може бути пред'явлений до виконання протягом одного року.
СУДДЯ:
Миколаївський районний суд Одеської області
Справа№ 508/810/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 вересня 2017 року Миколаївський районний суд Одеської області

В складі головуючого судді Горобця В.Л.

Секретаря Ніколаєвої А.Л.

Розглянувши у судовому засіданні смт. Миколаївка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

В С Т А Н О В И В :

З 2 жовтня 1999 року позивачка ОСОБА_1 перебуває в зареєстрованому шлюбі з відповідачем ОСОБА_2. Шлюб зареєстровано виконкомом Андрієво - Іванівської сільської ради, Миколаївського району, Одеської області, 2 жовтня 1999 року, актовий запис № 9.

Дошлюбне прізвище позивачки «ОСОБА_1».

Від шлюбу з відповідачем є син - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який проживає з позивачкою.

Останні роки відносини в сім'ї змінилися. Відповідач став зустрічатися з іншою жінкою, а з травня 2016 року став з нею жити.

Таке відношення відповідача до позивачки та до сім'ї призвели до розладу і фактичного припинення шлюбних відносин. Вона остаточно зрозуміла, що збереження їхнього шлюбу неможливе, так як втрачено почуття кохання і поваги.

Після розірвання шлюбу позивачка має намір залишити прізвище - «ОСОБА_1».

Від позивачки до суду надійшла заява в якій вона просить справу розглянути в її відсутність, на своїх позовних вимогах наполягає.

Відповідач в судове засідання не з'явився, однак надав суду заяву, в якій позов визнає, не заперечує проти його задоволення, просить справу розглянути в його відсутність.

Оцінивши зібрані по справі докази, суд приходить до висновку, що позов слід задовольнити. Оскільки сторони проживають окремо, спільно господарство не ведуть, фактично сім'я розпалась і подальше її збереження не можливе.

Згідно ст. 55 Сімейного кодексу України дружина та чоловік зобов'язані спільно піклуватися про побудову сімейних відносин між собою та іншими членами сім'ї на почуттях взаємної любові, поваги, дружби, взаємодопомоги.

Відповідно до ст. 112 СК України, збереження шлюбу та подальше спільне життя суперечить інтересам сім'ї та унеможливлює примирення з відповідачем.

Керуючись ст. ст. 110; 112 Сімейного кодексу України,

ст. ст. 15; 60; 213; 214; 215; 218; 294 ЦПК України, суд,-

В И Р І Ш И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.

Шлюб зареєстрований між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, виконкомом Андрієво - Іванівської сільської ради, Миколаївського району, Одеської області, 2 жовтня 1999 року, актовий запис № 9 - розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «ОСОБА_1».

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати в сумі 640 гривня 00 копійок.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області протягом 10 днів з дня його проголошення через Миколаївський районний суд Одеської області, а сторонам, що не були присутні в судовому засіданні з дня отримання копії рішення.

Суддя: В.Л. Горобець
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 лютого 2017 року суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Буймова Л.П., перевіривши виконання вимог ст. 119, 120 ЦПК України позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у звязку з пошкодженням майна,-

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до Фастівського міськрайонного суду Київської області з позовом до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у звязку з пошкодженням майна.

Вказана позовна заява не відповідає вимогам ст.ст. 119, 120 ЦПК України. На підставі ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору.

Позивач при подачі позову надано квитанцію про сплату судового збору у розмір 640 грн.. Проте, як вбачається із позовної заяви позивач просить стягнути на його користь матеріальну та моральну шкоду.

Згідно по. 12 Постанови Пленуму ВСС України №10 від 17.10.2014 року у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Позивачем надано квитанцію про сплату судового збору лише за одну позовну вимогу.

Згідно абз.2 п.27 Постанови №10 Пленуму ВСС України від 17.10.2014 року, якщо заявником не подано належних доказів сплати судового збору у встановленому законодавством порядку та розмірі або (за необхідності) документів, що підтверджують звільнення від його сплати, заява (скарга) залишається без руху.

Відповідно до ст.121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

З огляду на викладене, суд вважає, що позовна заява підлягає залишенню без руху з наданням позивачу строку усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст.121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди у звязку з пошкодженням майна- залишити без руху.

Встановити термін для усунення виявлених судом недоліків позовної заяви протягом пяти днів з моменту отримання ухвали.

Розяснити позивачу, що при невиконанні вимог даної ухвали, зазначена позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд, шляхом подачі апеляційної скарги протягом пяти днів з дня проголошення ухвали. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя
ФАСТІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД
____________________________________________________________________________________
У Х В А Л А
10 березня 2017 року м. Фастів
Фастівський міськрайонний суд Київської області у складі:
головуючого - судді Ковалевської Л.М.,
за участі секретаря Омельчук С.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за поданням Фастівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про примусове входження до приміщення, -
Державний виконавець в судовому засіданні подання підтримав та просив задовольнити.
Вислухавши пояснення державного виконавця, дослідивши матеріали справи, суд вважає подання таким, що задоволенню не підлягає враховуючи наступне.
Згідно ст. 376 ЦПК України питання про примусове проникнення до житла чи іншого володіння боржника - фізичної особи або особи, у якої знаходиться майно боржника чи майно та кошти, належні боржникові від інших осіб, або дитина, щодо якої є виконавчий документ про її відібрання, при виконанні судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) вирішується судом за місцезнаходженням житла чи іншого володіння особи за поданням державного виконавця.
Відповідно до ст. 31 Закону України «Про виконавче провадження» копія постанови про відкриття виконавчого провадження надсилається рекомендованим листом з повідомленням про вручення.
Боржник вважається повідомленим про відкриття виконавчого провадження, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 не отримувала постанову про відкриття виконавчого провадження і нею не було отримано повідомлень від державного виконавця про час і місце виконавчої дії, яка буде проведена. Також, відсутні докази того, що кореспонденція повернулася з адреси боржника у звязку з її відмовою в отриманні поштового відправлення або у звязку з тим, що боржник не знаходиться за такою адресою.
Зясування вказаних обставин має суттєве значення для вирішення питання по суті, а в звязку з відсутністю такої інформації, суд приходить до висновку, що державним виконавцем не були вжиті всі можливі заходи без порушення прав та інтересів стягувача та боржника.
А тому, суд вважає, що відсутні підстави для задоволення подання Фастівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про примусове входження до приміщення.
Керуючись ст.ст. 5, 31 Закону України «Про виконавче провадження», ст. 376 ЦПК України,
Відмовити в задоволенні подання Фастівського міськрайонного відділу державної виконавчої служби головного територіального управління юстиції у Київській області про примусове входження до приміщення за адресою смт. Борова, вул. Степова,21 в рамках виконавчого провадження № 47918952.
Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в п'ятиденний строк з дня винесення ухвали.
Суддя Л.М.Ковалевська
Сквирський районний суд Київської області
Справа № 376/222/17-ц
Провадження № 2/376/171/2017
"24" лютого 2017 р. Сквирський районний суд Київської області у складі: головуючого судді Клочка В.М.,
при секретарі Якштас А.В.,
у відкритому судовому засіданні, в залі суду м. Сквира розглянувши цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
Позивач ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом, в обґрунтування якого вказала, що вони з відповідачем з 22.08.2012 року перебувають у зареєстрованому шлюбі. Від спільного проживання мають сина: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Шлюбні відносини між сторонами фактично припинені через те, що між ними не склались відносини, внаслідок чого подальше спільне проживання стало неможливим. Миритися та жити з відповідачем позивачка не бажає, у зв'язку з чим просить суд шлюб розірвати.
Позивачка надала суду письмову заяву, в якій зазначила, що на позові наполягає та просить розглянути справу в її відсутність.
Відповідач в судове засідання не з'явилася про час та дату розгляду був повідомлений належним чином.
Суд, розглянувши справу в межах заявлених вимог, оцінивши докази, які містяться в матеріалах справи, вважає позовні вимоги ОСОБА_1 такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що сторони по справі перебувають у зареєстрованому шлюбі з 22.08.2012 року, що підтверджено свідоцтвом про шлюб.
Від спільного проживання сторони мають сина: ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Сторони однією сім'єю не проживають тривалий час, миритися та жити разом не бажають.
Відповідно до ч. 2 ст. 112 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них чи інтересам їхніх дітей.
За наявності зазначених вище обставин суд вважає, що збереження цього шлюбу буде суперечити інтересам сторін, тому надалі є недоцільним.
З матеріалів справи вбачається, що позивачка при зверненні до суду з позовом сплатила судові витрати в розмірі 640,00 грн., який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 5-11, 209, 212-215, 292 ЦПК України, на підставі ст.ст. 110, 112 СК України, ст. 5 ЗУ «Про судовий збір» суд,
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 22.08.2012 року відділом РАЦС Сквирського РУЮ Київської області, актовий запис № 57 - розірвати.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь відповідачки ОСОБА_1 судовий збір в сумі - 640,00 коп.
Після розірвання шлюбу позивачці змінити прізвище на дошлюбне «ОСОБА_1».
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача.
Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення суду може бути оскаржено до апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги через Сквирський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

:Суддя:В. М. Клочко