Cправа № 712/3375/17-ц
Провадження № 2/712/1235/17
У Х В А Л А

21 березня 2017 року суддя Соснівського районного суду м. Черкаси Пересунько Я.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3 про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням,

в с т а н о в и в:

20 березня 2017 року на розгляд судді Соснівського районного суду м. Черкаси передано вказану позовну заяву.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

У позовній заяві представник ОСОБА_1 ОСОБА_4 зазначає, що відповідач ОСОБА_2 виїхав до іншої країни з 8 лютого 2015 року, а відповідач ОСОБА_3 проживає в м. Києві, що є підставою для визнання їх такими, що втратили право користування жилим приміщенням відповідно до ст. ст. 72, 107 ЖК Української РСР, у звязку з відсутністю понад року без поважних причин.

За змістом ст. 71 ЖК Української РСР, при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї за ними зберігається жиле приміщення протягом шести місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні з поважних причин понад шість місяців, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Жиле приміщення зберігається за тимчасово відсутнім наймачем або членами його сім'ї понад шість місяців у випадках, зокрема, 1) призову на строкову військову службу або направлення на альтернативну (невійськову) службу, а також призову офіцерів із запасу на військову службу на строк до трьох років - протягом усього періоду проходження зазначеної військової служби; перебування на військовій службі прапорщиків, мічманів і військовослужбовців надстрокової служби - протягом перших п'яти років перебування на дійсній військовій службі; 2) тимчасового виїзду з постійного місця проживання за умовами і характером роботи або у зв'язку з навчанням (учні, студенти, стажисти, аспіранти тощо), у тому числі за кордоном, - протягом усього часу виконання цієї роботи або навчання; 3) влаштування дитини (дітей) на виховання до родичів, опікуна чи піклувальника, у прийомну сім'ю, дитячий будинок сімейного типу, заклад для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування, - протягом усього часу їх перебування у родичів, опікуна чи піклувальника, прийомній сім'ї, дитячому будинку сімейного типу, закладі для дітей-сиріт та дітей, позбавлених батьківського піклування. Якщо з будинку, квартири (їх частини) вибула дитина (діти) і членів її (їх) сім'ї не залишилося, це житло може бути надано за договором оренди іншому громадянину до закінчення строку перебування дитини (дітей) у дитячому закладі або до досягнення нею (ними) повноліття і повернення від родичів, опікуна чи піклувальника, в окремих випадках - до закінчення навчання в загальноосвітніх навчальних закладах усіх типів і форм власності, у тому числі для громадян, які потребують соціальної допомоги та соціальної реабілітації, а також в професійно-технічних чи вищих навчальних закладах або до закінчення строку служби у Збройних Силах України та інших військових формуваннях; 4) виїзду у зв'язку з виконанням обов'язків опікуна чи піклувальника, наданням батькам-вихователям житлового будинку або багатокімнатної квартири для створення дитячого будинку сімейного типу - протягом усього часу виконання таких обов'язків; 5) влаштування непрацездатних осіб, у тому числі дітей-інвалідів, у будинку-інтернаті та іншій установі соціальної допомоги - протягом усього часу перебування в них; 6) виїзду для лікування в лікувально-профілактичному закладі - протягом усього часу перебування в ньому; 7) взяття під варту або засудження до арешту, обмеження волі, позбавлення волі на певний строк чи довічне позбавлення волі - протягом усього часу перебування під вартою або відбування покарання, якщо в цьому будинку, квартирі (їх частині) залишилися проживати інші члени сім'ї. Якщо в будинку, квартирі (їх частині) не залишилися проживати інші члени сім'ї наймача, це житло може бути надано за договором оренди (найму) у встановленому законом порядку іншому громадянину до звільнення таких осіб з-під варти або до відбуття ними покарання.

Відповідно до ст. 72 ЖК Української РСР визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням внаслідок відсутності цієї особи понад встановлені строки, провадиться в судовому порядку.

Згідно із ст. 107 ЖК Української РСР наймач жилого приміщення вправі за згодою членів сім'ї в будь-який час розірвати договір найму. У разі вибуття наймача та членів його сім'ї на постійне проживання до іншого населеного пункту або в інше жиле приміщення в тому ж населеному пункті договір найму жилого приміщення вважається розірваним з дня вибуття. Якщо з жилого приміщення вибуває не вся сім'я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член сім'ї, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.

Із змісту вказаних норм матеріального права випливає, що статтями 72 та 107 ЖК Української РСР, на які посилається позивач як на підставу позову, врегульовано різні правові інститути житлового права визнання особи такою, що втратила право користування жилим приміщенням (ст. 72 ЖК) та розірвання договору найму і втрата у звязку з цим права користування жилим приміщенням (ст. 107 ЖК).

Таким чином, позивачу необхідно уточнити та конкретизувати підстави позову про визнання відповідачів такими, що втратили право користування жилим приміщенням, із посиланням на докази.

Крім того, у тексті позовній заяві міститься абзац, який не відноситься до цієї справи (абзац 4, аркуш 1).

З огляду на викладене, позивачу необхідно надати уточнену редакцію позовної заяви (в якій усунути вказані недоліки), яка б відповідала вимогам ст. 119 ЦПК України, а також копію уточненої позовної заяви відповідно до кількості відповідачів.

Крім того, заявником не повністю сплачено судовий збір.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою ставка судового збору становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У разі предявлення декількох вимог немайнового характеру, судовий збір має бути сплачений за кожною такою вимогою.

Із матеріалів позовної заяви випливає, що позивач просить визнати двох осіб такими, що втратили право на користування квартирою, а тому заявлено дві вимоги немайнового характеру.

Таким чином, позивачу необхідно доплатити 640 грн. 00 коп. за другою вимогою про визнання осіб такими, що втратили право користування жилим приміщенням, та надати суду оригінал квитанції про оплату судового збору.

Вказану суму судового збору необхідно сплатити за такими реквізитами: отримувач коштів: Управління ДКС України в м. Черкасах, код отримувача за , банк отримувача: ГУ ДКСУ України в Черкаській області, код банку отримувача (МФО) 854018, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101, призначення платежу: судовий збір у цивільній справі із зазначенням номера справи.

Відповідно до ч. 1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення позовної заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи наведене, позовна заява підлягає залишенню без руху із наданням строку для усунення вищезазначених недоліків у пять днів із дня отримання копії цієї ухвали.

Керуючись ст. 121 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 - залишити без руху та надати позивачу строк у пять робочих днів із дня отримання копії цієї ухвали, для усунення недоліків, зазначених у її мотивувальній частині.

У разі невиконання вимог ухвали в зазначений строк позовна заява вважатиметься неподаною і буде повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена позивачем в частині визначення судом розміру судових витрат до апеляційного суду Черкаської області, шляхом подання до Соснівського районного суду м. Черкаси апеляційної скарги протягом пяти днів із дня отримання копії цієї ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Я.В. Пересунько