Справа № 360/409/16-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 жовтня 2017 рокуБородянський районний суд

Київської області в складі: головуючої - судді Міланіч А.М.

при секретарі - Хоменко О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Бородянка цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Євробуд», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди,

в с т а н о в и в :

У березні 2016 року позивач звернувся до суду з вказаним позовом, мотивуючи свої вимоги тим, що йому на праві приватної власності належить квартира АДРЕСА_3

08 листопада 2015 року зазначену квартиру було залито водою з квартири НОМЕР_1 у вказаному будинку, що розташована поверхом вище над його /позивача/ квартирою, яка являється власністю відповідачки ОСОБА_2

Після залиття квартири, він /позивач/ звернувся до керівника надавача послуг ТОВ «Євробуд» з вимогою скласти комісію, зафіксувати та підтвердити факт залиття його квартири з вини відповідачки.

09 листопада 2015 року комісією у складі: директора ТОВ «Євробуд», начальника фінансового відділу ТОВ «Євробуд», слюсаря-сантехніка, представників організації, яка відповідно до укладеного договору обслуговує внутрішньобудинкові системи холодного водопостачання, його /ОСОБА_1./, ОСОБА_2, та власника квартири НОМЕР_2, що у зазначеному будинку, було складено акт про залиття квартири НОМЕР_3 за вказаною адресою, яким комісія встановила, зафіксувала та підтвердила той факт, що 08 листопада 2015 року, приблизно о 15 годині 40 хвилин сталося затоплення даної квартири з верхнього поверху квартирою НОМЕР_1 за зазначеною адресою, що призвело до наступних наслідків та пошкоджень: коридор - волога стіна розміром 0,5 м х 0,5 м, змоклі багети по стелі, замоклі 4 кути по коридору, ванна кімната - на стелі наявні сліди затоплення розмірами, згідно технічного паспорту, мокрі 2 стіни, що з правої сторони при вході у ванну кімнату, які оздоблені кахлем, кімната кухні - мокра смуга на стелі на стику між стиковими плитами, розмірами 2,5 м х 2,5 м, справа від входу до кухні є вологі плями на стіні, розмірами 1,5 м х 1,5 м, та прилеглої до неї стіни 1,5 м х 1,5 м, кімната відпочинку - на стелі наявні вологі плями, розміром 2,5 м х 2,5 м, мокра смуга між стиковими плитами: три стіни зліва від входу до кімнати наявні сліди від затоплення, вологі плями, розмірами 2,0 м х 2,0 м однієї, 2,0 м х 2,0 м другої стіни та 2,0 м х 2,0 м третьої стіни.

Згідно звіту про незалежну оцінку та висновку № 16-12/15 про розмір матеріального збитку від 16 грудня 2015 року, складених оцінювачем ПП «Пліч-Опліч», за його /позивача/ замовленням, розмір матеріального збитку, завданого ОСОБА_1, як власнику квартири НОМЕР_3 за вказаною адресою, внаслідок залиття цієї квартири, становить 43 285,1 грн. з врахуванням ПДВ.

Оскільки залиття його /позивача/ квартири відбулося з квартири, яка належить відповідачці, то вважав, що остання, як власник, повинна нести відповідальність за свою власність, вживати всіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання виникнення будь-яких обставин, що можуть спричинити негативні наслідки.

Також через пошкодження його /ОСОБА_1./ квартири він зазнав моральної шкоди, що виразилась у переживаннях та стражданнях з приводу того, що особа, яка пошкодила його майно та повинна відповідати за свої дії, тривалий час добровільно не відшкодовує заподіяні нею матеріальні збитки, не проводить ремонтно-відновлювальні роботи, хвилювання та думки про те, як відновити квартиру, тримали його /позивача/ у постійній нервовій та психологічній напрузі, що вплинуло на відносини в сім»ї та на роботі, залиття квартири створило для нього дискомфорт, він /позивач/ постійно відчуває у квартирі сирість, вологу та запах плісняви, крім того квартира, яку було затоплено, являється його /ОСОБА_1./ єдиним житлом, де проживає не лише він, а і вся його сім»я, яка не може вільно користуватись цим майном, спостерігаючи за змінами в інтер»єрі квартири після затоплення, у нього /позивача/ погіршується настрій, що призводить до психічного розладу та нервових переживань, багато часу було витрачено на поїздки до оцінювача, надавача послуг та суду, що спричинило ряд незручностей та проблем, марно згаяний час, який міг би бути витрачений на сім»ю та роботу, також у нього /позивача/ немає фінансової можливості здійснити відновлювальний ремонт у квартирі самостійно.

Тому, керуючись ст. 1166, 1192 ЦК України, просив стягнути з ОСОБА_2 на свою користь за заподіяну матеріальну шкоду внаслідок залиття його квартири 43 285,1 грн., за заподіяну йому моральну шкоду - 50 000 грн.

В судовому засіданні позивач та його представник ОСОБА_3 позов підтримали та викладене підтвердили.

Відповідачка та її представники ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, в судове засідання не з'явились, про час і місце розгляду справи були належним чином повідомлені, в попередніх судових засіданнях та письмових запереченнях позов не визнали, щодо його задоволення заперечували, посилаючись на те, що розмір заподіяної позивачу шкоди спричиненої внаслідок залиття його квартири, визначений у наданому останнім звіті, виготовленому ПП «Пліч-Опліч», не відповідає дійсності та перевищений, у звіті передбачається виконання ремонтних робіт, необхідність яких не перебуває у причинно-наслідковому зв»язку із залиттям квартири позивача. Крім того, найвірогіднішою причиною залиття квартири позивача, відповідно до акту про залиття, аварію, що трапилася на системі холодного водопостачання від 09 листопада 2015 року, є пошкодження на різьбі заглушки фільтру грубого очищення води, встановленого на трубі подачі холодного водопостачання за краном у ванній кімнаті в належній відповідачці квартирі. Однак, відповідачка набула права власності на квартиру на підставі договору, укладеного з ТОВ «ФК «Євробуд Інвест», і, згідно акту прийому-передачі об»єкту інвестування від 26 вересня 2013 року, квартира відповідачці була передана з подачею води до лічильників холодної води без розведення до сантехнічних приладів, з установленим лічильником холодної води, системи водопостачання та засоби обліку холодної води самостійно відповідачкою не встановлювалися, а були поставлені забудовником при будівництві житлового будинку. Оскільки обладнання, яке стало причиною залиття квартири позивача, відповідачкою не встановлювалося, гарантійний та експлуатаційний строк такого обладнання не закінчився, дане обладнання розміщене за межами квартири відповідачки та відноситься до внутрішньобудинкових систем, то відповідальність за технічний стан цього обладнання має нести виконавець житлово-комунальних послуг, і відповідно вини відповідачки у заподіянні шкоди майну позивача немає.

Представник третьої особи ТОВ «Євробуд» - ОСОБА_8 в судове засідання також не з'явилась, просила справу розглядати без її участі, в попередніх судових засіданнях та письмових поясненнях позов вважала таким, що підлягає до задоволення, посилаючись на те, що ТОВ «Євробуд» є експлуатаційною організацією, яка проводить розрахунки із споживачем за водопостачання та водовідведення, і відповідальності за недоліки в роботі квартирних приладів обліку споживання холодної води не несе, відповідальність за справність кранів та фільтрів очищення води, а також іншого обладнання, що знаходиться в квартирі, несуть власники квартир, здійснити перевірку на справність та провести ремонт чи заміну такого обладнання представник ТОВ «Євробуд» має право лише за заявою власника квартири (споживача). Так як залиття квартири позивача відбулося через несправність обладнання, що знаходиться у належній відповідачці квартирі, то остання і має відповідати за заподіяні позивачу внаслідок залиття його квартири збитки.

Вислухавши пояснення позивача та його представника, відповідачки та її представників, представника третьої особи, покази свідка ОСОБА_9, дослідивши письмові докази по справі, суд вважає, що позов підлягає частковому задоволенню.

Судом встановлено, що позивачу на праві приватної власності належить однокімнатна квартира АДРЕСА_3

Як вбачається з копії акту про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 09 листопада 2015 року, складеного комісією у складі: голови комісії надавача послуг, директора ТОВ «Євробуд» ОСОБА_10, начальника фінансового відділу ОСОБА_11, слюсаря-сантехніка ОСОБА_9, представників організації, яка відповідно до укладеного договору обслуговує внутрішньобудинкові системи холодного постачання, власників квартири НОМЕР_3 - ОСОБА_1 та квартири НОМЕР_1, що у будинку за вказаною адресою - ОСОБА_2, мешканця квартири НОМЕР_2 зазначеного будинку ОСОБА_12, 08 листопада 2015 року (приблизно о 15 годині 40 хвилин) у будинку АДРЕСА_1 сталося затоплення квартири НОМЕР_3 з верхнього поверху з квартири НОМЕР_1. Таке затоплення призвело до наступних наслідків та пошкоджень: коридор - волога стіна розміром 0,5 м х 0,5 м, змоклі багети по стелі, замоклі 4 кути по коридору; ванна кімната - на стелі наявні сліди затоплення розмірами, згідно технічного паспорту, мокрі 2 стіни, що з правої сторони при вході у ванну кімнату, які оздоблені кахлем; кімната кухні - мокра смуга на стелі на стику між стиковими плитами, розмірами 2,5 м х 2,5 м, справа від входу до кухні є вологі плями на стіні, розмірами 1,5 м х 1,5 м, та прилеглої до неї стіни 1,5 м х 1,5 м; кімната відпочинку - на стелі наявні вологі плями, розмірами 2,5 м х 2,5 м, мокра смуга між стиковими плитами: три стіни зліва від входу до кімнати наявні сліди від затоплення, вологі плями, розмірами 2,0 м х 2,0 м однієї, 2,0 м х 2,0 м другої стіни та 2,0 м х 2,0 м третьої стіни. Причиною залиття квартири позивача, встановленою комісією, що також підтверджується показами допитаного в якості свідка слюсаря-сантехніка ОСОБА_9, та визнається сторонами, є пошкодження на різьбі заглушки фільтру грубого очищення води встановленого на трубі подачі холодного водопостачання за краном у ванній кімнаті, в квартирі АДРЕСА_1, /а.с.7/.

Згідно з п. 2.3.6, 2.3.7 Правил утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76 (далі - Правил), у разі залиття квартири складається відповідний акт. Типова форма цього акту міститься у додатку № 4 до Правил. Технічне обслуговування внутрішньо будинкових систем тепло-, водопостачання, водовідведення і зливової каналізації та витрати на виконання цих робіт здійснюються відповідно до законодавства . Точкою розподілу зовнішніх і внутрішніх комунікацій (якщо інше не визначено договором) для водопроводу, газопроводу, тепломережі є вентиль або трійник біля будівлі.

Відповідно до ч.1 ст. 151 ЖК України громадяни, які мають в приватній власності жилий будинок (квартиру), зобов'язані забезпечувати його схоронність, проводити за свій рахунок поточний і капітальний ремонт.

Відповідно до п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 8 жовтня 1992 року № 572 із змінами, внесеними Постановою КМУ від 24 січня 2006 року № 45, власники квартир, а також наймачі, орендарі зобов'язані використовувати приміщення житлових будинків згідно їх призначення, зобов'язані дбати про стан санітарно-технічних приладів, утримувати їх у належному стані, не допускати виконання робіт та інших дій, що викликають псування приміщень, приладів та обладнання будинку, порушують умови проживання громадян.

Відповідно до ч.2 ст. 382 ЦК України, усі власники квартир та нежитлових приміщень у багатоквартирному будинку є співвласниками на праві спільної сумісної власності спільного майна багатоквартирного будинку. Спільним майном багатоквартирного будинку є приміщення загального користування (у тому числі допоміжні), несучі, огороджувальні та несуче-огороджувальні конструкції будинку, механічне, електричне, сантехнічне та інше обладнання всередині або за межами будинку, яке обслуговує більше одного житлового або нежитлового приміщення, а також будівлі і споруди, які призначені для задоволення потреб усіх співвласників багатоквартирного будинку та розташовані на прибудинковій території, а також права на земельну ділянку, на якій розташований багатоквартирний будинок та його прибудинкова територія, у разі державної реєстрації таких прав.

Відповідно до п. 7 ч.1 ст. 1 Закону України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку» в редакції від 06 липня 2016 року, що діяла на момент виникнення спірних правовідносин, управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб'єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.

Відповідно до п.7,9 ч. 1 ст. 7 вказаного Закону, співвласники багатоквартирного будинку зобов»язані відшкодовувати збитки, завдані майну інших співвласників та спільному майну багатоквартирного будинку; забезпечувати поточний огляд і періодичне обстеження прийнятого в експлуатацію в установленому законодавством порядку багатоквартирного будинку протягом усього життєвого циклу будинку та нести відповідальність за неналежну експлуатацію згідно із законом.

Згідно акту прийому-передачі об»єкту інвестування від 26 вересня 2013 року, який було складено забудовником - ТОВ «Євробуд» та довірителем - відповідачкою ОСОБА_2, при передачі останній об»єкту інвестування - квартири АДРЕСА_2, на цьому об»єкті інвестування забудовником було виконано роботи по холодному водопостачанню, а саме забезпечено подачу води до лічильників холодної води без розведення до сантехнічних приладів, установлено лічильник холодної води /а.с.134-135/.

Як вбачається з матеріалів справи /а.с.136-138/, між експлуатаційною організацією ТОВ «Євробуд» і власником квартири НОМЕР_1 за вищевказаною адресою - ОСОБА_2 було укладено договір про проведення розрахунків за водопостачання та водовідведення за показниками квартирних приладів обліку споживання холодної води від 15 листопада 2013 року, і згідно п. 11 Договору встановлено, що експлуатаційна організація має право здійснювати контроль за належною експлуатацією квартирних приладів обліку споживання холодної води шляхом проведення огляду технічного стану обладнання у споживача та перевірки показників зазначених приладів один раз на місяць. Відповідно до п. 16 Договору споживач самостійно встановлює внутрішні системи каналізації та водопроводу. Відповідно до п.20,21 Договору, експлуатаційна організація не несе відповідальності за недоліки в роботі квартирних приладів обліку споживання холодної води, якщо вони виникли з вини самого споживача, або внаслідок браку підприємства - виробника; за самостійне переобладнання, встановлення, використання не за призначенням водопроводу і каналізації внутрішніх систем, виконаних споживачем, експлуатаційна організація відповідальності не несе.

Аналізуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що відповідальність за майно, що знаходиться у квартирі багатоквартирного будинку, в тому числі і водопровідне обладнання, несе власник такої квартири, а оскільки до залиття квартири позивача призвело пошкодження на різьбі заглушки фільтру грубого очищення води, встановленого у ванній кімнаті в квартирі відповідачки, що, в свою чергу, є наслідком недбалого відношення останньої до утримання сантехнічних приладів у цій квартирі, то саме вона /ОСОБА_2./ є винною у заподіянні позивачу шкоди, спричиненої залиттям його /ОСОБА_1./ квартири 08 листопада 2015 року.

Згідно ч. 1,2 ст. 1166 ЦК України, майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала. Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.

Відповідно до ст. 1192 ЦК України, з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов'язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.

Відповідно до висновку експерта Київського науково-дослідного інституту судових експертиз № 10286/16-43 від 31 серпня 2017 року за результатами проведення будівельно-технічної експертизи по даній справі, вартість ремонтно-будівельних робіт, які потрібно провести у квартирі АДРЕСА_3 для усунення пошкоджень від залиття, яке сталося 08 листопада 2015 року, як зазначено у вказаному Акті про залиття, аварію, що трапилась на системі холодного водопостачання від 09 листопада 2015 року, на час складання висновку становить 11 497,67 грн. /а.с.207-203/.

Враховуючи вищевикладене, так як майнова шкода була спричинена позивачу внаслідок залиття належної йому квартири з вини відповідачки, у добровільному порядку остання до цього часу збитки не відшкодувала, крім того, ОСОБА_2 не надано суду належних доказів того, що шкоди позивачу завдано не з її вини, то суд вважає за необхідне, частково задовольняючи позовні вимоги, стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування завданої йому майнової шкоди 11 497,61 грн.

Відповідно до п. 17 Постанови Пленуму ВСУ № 5 від 12 червня 2009 року «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства, що регулюють провадження у справі до судового розгляду», висновок експертизи може бути доказом у справі лише в тому разі, коли експертиза була проведена на підставі ухвали суду відповідними судово-експертними установами.

Оскільки позивачем не надано суду доказів того, що йому було завдано матеріальних збитків внаслідок залиття його квартири у більшому розмірі, а наданий ним висновок про розмір матеріального збитку, складений 16 грудня 2015 року ПП «Пліч-Опліч» на замовлення останнього /а.с.8-57/, суд не приймає до уваги, так як такий висновок було складено в результаті проведення незалежної оцінки без відповідної ухвали суду установою, яка не відноситься до судово-експертних установ, та фахівцями, які не відповідають вимогам, установленим Законом України «Про судову експертизу», з аналогічних підстав суд не приймає до уваги наданий відповідачкою звіт про оцінку майна від 11 квітня 2016 року /а.с.86-120/, складений ПП «Синергія» на замовлення останньою, то в іншій частині позовних вимог щодо відшкодування майнової шкоди суд визнає за необхідне відмовити.

Відповідно до ст.23 ЦК України особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається судом залежно від характеру правопорушення, глибини фізичних та душевних страждань, погіршення здібностей потерпілого або позбавлення його можливості їх реалізації, ступеня вини особи, яка завдала моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості. Моральна шкода відшкодовується незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов'язана з розміром цього відшкодування.

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Оскільки позивачем суду не надано належних доказів понесення ним моральної шкоди, то в цій частині в позові суд вважає за необхідне відмовити.

Відповідно до ст. 88 ЦПК України, з відповідачки необхідно стягнути на користь позивача на відшкодування витрат по сплаті судового збору 114,97 грн. (932,86 грн. : 93 285,10 грн. х 11 497,61 грн.) та на відшкодування витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи 4404 грн.

Керуючись ст.22,23,382,1166,1167,1192 ЦК України, ст.151 ЖК України, Законом України «Про особливості здійснення права власності у багатоквартирному будинку», Правилами утримання жилих будинків та прибудинкових територій, затверджених Наказом Державного комітету України з питань житлово-комунального господарства від 17 травня 2005 року № 76, Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів від 8 жовтня 1992 року № 572 із змінами, внесеними Постановою КМУ від 24 січня 2006 року № 45, ст. 10,11,209,212-215,218 ЦПК України, суд

в и р і ш и в :

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа - товариство з обмеженою відповідальністю «Євробуд», про відшкодування матеріальної та моральної шкоди задовольнити частково.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування завданої йому майнової шкоди 11 497 (одинадцять тисяч чотириста дев'яносто сім) гривень 61 копійку.

В іншій частині в позові відмовити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 на відшкодування витрат по сплаті судового збору 114 ( сто чотирнадцять) гривень 97 копійок та на відшкодування витрат по оплаті судової будівельно-технічної експертизи 4404 (чотири тисячі чотириста чотири) гривні.

Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення до Апеляційного суду Київської області через Бородянський районний суд Київської області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий-суддяА.Міланіч