Справа № 761/8315/17
Провадження № 2/761/4151/2017
У Х В А Л А

10 березня 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Рибак М.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И В:

Позивачі звернулись до Шевченківського районного суду м. Києва з даною позовною заявою.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах, а також не визначено ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Так, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, а у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

При цьому, згідно змісту позовних вимог позивачі просять визнати за ними право спільної сумісної власності на садибний (індивідуальний) житловий будинок № 13 по пров. Нагірному в м. Києві.

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має майновий характер, а тому підлягає сплаті судовий збір в розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір», за подання до суду позову майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду фізичними особами позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, зі змісту позовної заяви та долученої до позову квитанції про сплату судового збору вбачається, що позивачами сплачено судовий збір у розмірі 339,46 грн. кожним, а загальний розмір сплаченого судового збору складає 678,92 грн.

Разом з тим, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень ч. 2 зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому, згідно вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

При цьому, враховуючи середньо ринкову вартість будинку за адресою: м. Київ, пров. Нагірний, 13, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8000,00 грн.

Крім того, відповідно до ч.6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі якщо позов подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір обчислюється з урахуванням загальної суми позову і сплачується кожним позивачем пропорційно долі поданих кожним з них вимог окремим платіжним документом.

Відтак, виходячи з положень ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір» та ст.80 ЦПК України, враховуючи визначений судом попередній розмір судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8000,00грн., позивачам необхідно доплатити різницю між сплаченим розміром судового збору і розміром, визначеним судом, що становить 7321,08 та надати до суду документ, яки й би підтверджував доплату судового збору у вказаному розмірі з урахування вимог ч.6 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» пропорційно долі поданих кожним позивачем вимог окремим платіжним документом.

Крім того, позивачам необхідно надати до суду уточнену позовну заяву відповідно до кількості відповідачів у справі, в якій зазначити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л ИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської ради про визнання права власності - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном п'ять днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута. Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва лише в частині визначення розміру судових витрат через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її винесення, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК