АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА[1]
У Х В А Л А

21 квітня 2017 року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Левенець Б.Б., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року по справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та за зустрічним позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя, -

в с т а н о в и в:

Рішенням Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та зустрічний позов ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя задоволено частково, в порядку поділу спільного майна подружжя визнано за ОСОБА_2 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1, а також за ОСОБА_3 право власності на 1/2 частину квартири АДРЕСА_1. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_3 компенсацію 1/2 частини грошових коштів в сумі 3214 грн. 88 коп. В решті позову ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про поділ майна подружжя та зустрічного позову ОСОБА_3 до ОСОБА_2 про поділ майна подружжя відмовлено. (т.2 а.с.52-56)

Ухвалою Апеляційного суду міста Києва від 01 березня 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилено, а рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року залишено без змін. (т.2 а.с.95-98)

Не погодившись з рішенням районного суду, 28 лютого 2017 року представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 направив по пошті апеляційну скаргу, в якій також заявив клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження. (т.2 а.с.102-124)

На обґрунтування клопотання про поновлення пропущеного строку представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 зазначив, що пропущення строку на апеляційне оскарження відбулось з поважних причин, оскільки представник ОСОБА_2 припустився помилки щодо тлумачення вказаного рішення районного суду, ОСОБА_2 ознайомилась з текстом оскаржуваного рішення лише 24 лютого 2017 року і їй необхідний був час для зібрання коштів на оплату судового збору. (т.2 а.с.102-109)

Апеляційне провадження за апеляційною скаргою не може бути відкрито з наступних підстав.

З матеріалів справи вбачається, що копію оскаржуваного рішення представник ОСОБА_2 - ОСОБА_5 отримав 16 грудня 2016 року. (т.2 довідковий аркуш справи)

Вказані обставини свідчать про обізнаність апелянта зі змістом оскаржуваного рішення.

Представник діє не від свого імені, а від імені сторони, тому доводи апелянта щодо неможливості своєчасно подати апеляційну скаргу у строк передбачений ч. 1 ст. 294 ЦПК України не можуть бути визнані поважними, оскільки не підтверджені доказами поважності причин неподання апеляційної скарги до суду у період з 16 грудня 2016 року до 28 лютого 2017 року (2 місяці).

Відповідно до положень ч. 3 ст. 297 ЦПК України, апеляційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 294 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом тридцяти днів з моменту отримання ухвали особа має право звернутися до апеляційного суду з заявою про поновлення строків або вказати інші підстави для поновлення строку.

Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку апеляційного оскарження будуть визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті апеляційного провадження.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року в частині часткового задоволення її позову до ОСОБА_3 та ухвалити нове рішення, яким виділити їй із спільного майна подружжя 2/3 частки квартири АДРЕСА_1. У позовній заяві ОСОБА_2 визначено вартість вказаної квартири в розмірі 1 662 000,00 грн. (т.1 а.с.3-10, т. 2 а.с.102-109)

Враховуючи викладене, відповідно Закону України «Про судовий збір», за подання до суду апеляційної скарги на рішення суду передбачена сплата судового збору у розмірі 4019 грн. 40 коп. (1 662 000,00 грн. х 2/3 = 1 108 000,00 грн. - ціна позову з урахуванням оскаржуваної частини рішення х 1% - ставка судового збору за подання фізичною особою позовної заяви майнового характеру = 11080,00 грн., що є більше 3 розмірів мінімальної заробітної плати станом на 01 січня 2015 року, тому 3654,00 грн. - ставка, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви х 110%).

Отримувач коштів - УДКС у Солом'янському районні м. Києва

Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38050812

Рахунок отримувача 0010

Банк отримувача: ГУ ДКСУ у м. Києві

Код банку отримувача - 820019

Код ЄДРПОУ суду 02894757

Відповідно до ч. 2 ст. 9 Закону України «Про судовий збір», суд перед відкриттям (порушенням) провадження у справі, прийняттям до розгляду заяв (скарг) перевіряє зарахування судового збору до спеціального фонду Державного бюджету України.

За роз'ясненнями, що містяться у п. 26 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого Суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» суд повинен перевірити, щоб платіжне доручення на безготівкове перерахування судового збору, квитанція установи банку про прийняття платежу готівкою, що додаються до позовної заяви (заяви, скарги), містили відомості про те, за яку саме позовну заяву (заяву, скаргу, дію) сплачується судовий збір. При цьому, наприклад, платіжне доручення повинно бути підписано відповідальним виконавцем банку і скріплено печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення. Відповідні документи подаються до суду тільки в оригіналі; копії, у тому числі виготовлені з використанням технічних засобів (фотокопії тощо) цих документів, а також платіжне доручення, яке за формою не відповідає наведеним вимогам, не можуть бути належним доказом сплати судового збору.

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4 посилається на скрутне матеріальне становище апелянта та неможливість сплатити суму судового збору. (т.2 а.с.102-109)

За змістом ст. 82 ЦПК України, ст. 8 Закону України «Про судовий збір», суд враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, зменшити розмір належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнити від їх оплати.

Пільги щодо сплати судового збору передбачені ст. 5 Закону України «Про судовий збір».

За таких обставин, основною умовою для відстрочення, розстрочення, або зменшення розміру судового збору є майновий стан особи, що звертається до суду. Особа має довести той факт, що її майновий стан дійсно є таким, що змушує особу звернутись до суду з проханням про відстрочку, розстрочку або зменшення розміру судового збору. На підтвердження свого майнового стану особа може подати до суду такі документи: довідку про доходи, довідку з Фонду зайнятості, пенсійного Фонду про те, що вона стоїть на обліку та не працює, тощо.

Враховуючи, що апелянтом не надано документів на підтвердження обставин неможливості сплатити судовий збір та щодо скрутного майнового стану на момент подання апеляційної скарги, дані що свідчили б про майновий стан, який унеможливлює сплату судового збору, або при його оплаті апелянт буде поставлена у скрутне матеріальне становище в матеріалах справи відсутні, а ухвала апеляційного суду не може обґрунтовуватись припущеннями наявності таких обставин, тому підстав для відстрочення або розстрочення сплати судового збору на визначений строк, зменшення розміру належних до оплати судових витрат, пов'язаних з розглядом справи, або звільнення від сплати судового збору не вбачається.

Оригінал квитанції (платіжного доручення) з підписом відповідального виконавця банку і печаткою установи банку з відміткою про дату надходження та дату виконання платіжного доручення або документи, які підтверджують право апелянта бути звільненою від сплати судового збору відповідно до положень Закону України «Про судовий збір» має бути направлено до Апеляційного суду міста Києва.

Згідно ч. 2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 цього Кодексу, а також у разі несплати суми судового збору у належному розмірі застосовуються положення ст. 121 цього Кодексу.

За таких обставин скарга підлягає залишенню без руху, для усунення вказаних недоліків.

Керуючись ст. 121, ст. 295, ч.ч. 2, 3 ст. 297 ЦПК України, -

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на рішення Дніпровського районного суду міста Києва від 29 листопада 2016 року - залишити без руху та надати строк для усунення недоліків апеляційної скарги:

- в частині сплати судового збору - протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали;

- в частині подачі заяви про поновлення строку на оскарження судового рішення із зазначенням поважних причин його пропуску - протягом тридцяти днів з моменту отримання цієї ухвали.

Попередити апелянта, що у разі невиконання вказаних вимог суду та неподання доказів їх виконання до Апеляційного суду міста Києва у встановлений строк, апеляційну скаргу може бути визнано неподаною та повернуто її апелянту або відмовлено у відкритті апеляційного провадження.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя _________________ Б.Б.Левенець

Справа № 22-ц/796/6148/2017

Унікальний номер 755/10645/15-ц

Головуючий у першій інстанції - ЯровенкоН.О.

Доповідач Левенець Б.Б.