overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 569/7074/17
У Х В А Л А

13 травня 2017 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рудика Л.Д., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі гідності та відшкодування завданої моральної шкоди,-

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 подала позовну заяву до ОСОБА_2 про захист честі гідності та відшкодування завданої моральної шкоди.

Відповідно до ст.3 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до вимог ч.1 ст.118 ЦПК України позов предявляється шляхом подання позовної заяви до суду першої інстанції.

Згідно ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити, зокрема, імя (найменування) позивача і відповідача, а також імя представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів звязку, якщо такі відомі; ціну позову щодо вимог майнового характеру, зміст позовних вимог, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування.

Позовна заява повинна відповідати іншим вимогам, встановленим законом.

Вивченням поданого позову встановлено його невідповідність вимогам процесуального закону, а саме ч. 1- 2 ст. 120 ЦПК України позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб. Правила цієї статті щодо подання копій документів не поширюються на позови, що виникають з трудових правовідносин, а також про відшкодування шкоди, завданої внаслідок злочину чи каліцтвом, іншим ушкодженням здоров'я або смертю фізичної особи, незаконними рішеннями, діями чи бездіяльністю органів дізнання, досудового слідства, прокуратури або суду.

Всупереч вимог ч. 1 ст. 120 ЦПК України позивачем не додано до копії позовної заяви додатків для відповідача які зазначені в позовній заяві.

Крім того, позивач в прохальній частині не вказує, яку інформацю просить визнати недостовірною, та не вказує яким способом підлягає спростуванню недостовірна інформація.

Отже позовну заяву необхідно залишити без руху, надавши позивачеві строк для усунення недоліків.

На підставі викладеного, керуючись 119,120, 121 ЦПК України,

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про захист честі гідності та відшкодування завданої моральної шкоди - залишити без руху, про що повідомити позивача надавши їй пятиденний строк з дня отримання копії ухвали для усунення недоліків, інакше позовна заява вважатиметься неподаною та буде повернута позивачу.

Розяснити позивачу, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя -
Рівненський міський суд Рівненської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/7309/17
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Панас О.В. розглянувши заяву про видачу судового наказу ОСОБА_1 до Публічного акціонерного товариства «РІВНЕАЗОТ» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати ,-
У відповідності до ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором, але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України, -
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: О.В. Панас
Відповідно до ст.105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено:
1) найменування суду, в який подається заява;
2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження;
3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача;
5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача;
6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст.106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа №709/855/17
Чорнобаївський районний суд Черкаської області
С У Д О В И Й Н А К А З
"16" травня 2017 р. смт.Чорнобай
Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Чубай В.В, розглянувши у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Черкасиобленерго» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, -
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.
Згідно з ч. 1 ст. 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 95, 96, 99, 102, 103, 367 ЦПК України, -
00 копійок) гривень.
3.Допустити негайне виконання наказу відповідно до ч. 2 ст. 367 ЦПК України.
4.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.В. Чубай
Згідно зі ст. 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред`явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. (ст. 105-1 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності «__________» ______________________________ 2017 року.
Строк предявлення судового наказу до виконання «_______» ________________ 2017 року.
Суддя В.В. Чубай
Справа №709/853/17
Чорнобаївський районний суд Черкаської області
С У Д О В И Й Н А К А З
"16" травня 2017 р. смт.Чорнобай
Суддя Чорнобаївського районного суду Черкаської області Чубай В.В, розглянувши у приміщенні Чорнобаївського районного суду Черкаської області заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Черкасиобленерго» про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати, -
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 96 ЦПК України судовий наказ може бути видано у разі якщо заявлено вимогу про стягнення нарахованої, але не виплаченої працівникові суми заробітної плати.
Згідно з ч. 1 ст. 21 Закону України «Про оплату праці» працівник має право на оплату своєї праці відповідно до актів законодавства і колективного договору на підставі укладеного трудового договору.
Відповідно до ч. 1 ст. 115 КЗпП України заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата..
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 95, 96, 99, 102, 103, 367 ЦПК України, -
00 копійок) гривень.
3.Допустити негайне виконання наказу відповідно до ч. 2 ст. 367 ЦПК України.
4.Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя В.В. Чубай
Згідно зі ст. 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання та за наявності даних про отримання боржником копії наказу судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред`явлення до виконання.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. (ст. 105-1 ЦПК України).
Судовий наказ набрав чинності «__________» ______________________________ 2017 року.
Строк предявлення судового наказу до виконання «_______» ________________ 2017 року.
Суддя В.В. Чубай
Провадження № 2/359/654/2017
Справа № 359/9167/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 лютого 2017 року Бориспільський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Муранової-Лесів І.В.,

при секретарі - Шляхетко Ю.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Борисполі Київської області цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В :

22.11.2016 позивач звернувся до суду з даним позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що з відповідачем по справі він знаходиться в зареєстрованому шлюбі з 30 серпня 2003 року, від якого дітей не мають. Позивач також зазначає, що спільне життя з відповідачем не склалося, оскільки на час спільного проживання у них виникали сварки, непорозуміння. Спільне господарство не ведуть. В звязку з чим він вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу не можливе і суперечать його інтересам.

У судове засідання сторони не зявились, подали письмові заяви про розгляд справи без їх присутності, відповідно до яких позивач позов підтримує, відповідач позов визнає.

Дослідивши подані сторонами заяви, матеріали даної цивільної справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню, у звязку з повним визнанням відповідачем позову, що не порушує прав та інтересів інших осіб, та не суперечить чинному законодавству.

У судовому засіданні встановлено, що подружжя зареєстрували шлюб 30 серпня 2003 року у Виконавчому комітеті Мирненської сільської ради Бориспільського району Київської області, про що зроблений актовий запис № 9, що підтверджується свідоцтвом про шлюб Серії І-НМ № 140738 (а.с. 5).

Сторони подружніх стосунків не підтримують та згідно з поданими письмовими заявами примирення вважають неможливим. Внаслідок зазначених обставин сім`я подружжя фактично розпалась, а шлюб існує формально, подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам сторін.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 110, 112 Сімейного кодексу України та ст. ст. 10, 11, 60, 61, 169, 174, 209, 212, 214, 215 ЦПК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити. Розірвати шлюб між ОСОБА_3 лієм Олексійовичем, ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_3 (дошлюбне прізвище Васько) ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, який зареєстрований 30 серпня 2003 року у Виконавчому комітеті Мирненської сільської ради Бориспільського району Київської області, про що зроблений актовий запис № 9.

На рішення суду може бути подана апеляційна скарга Апеляційному суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які не були присутні у судовому засіданні під час оголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя І. В. Муранова-Лесів
САМАРСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М. ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
СУДОВИЙ НАКАЗ
"10" лютого 2017 р. Справа 206/514/17
Провадження 2-н/206/19/17
Відповідно до ст.67 ЖК України, плата за комунальні послуги (водопостачання, газ, теплова енергія та інші послуги) береться крім квартирної плати за затвердженими в установленому порядку тарифами.
Диспозицією ч.1 ст.68 ЖК України встановлено, що наймач зобов'язаний своєчасно вносити квартирну плату та плату за комунальні послуги.
У відповідності до ст.526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору.
Керуючись ст.ст. 11, 12, 16, 509, 526, 611, 623 ЦК України, ст.ст. 64, 67, 68 ЖК України, ст.ст. 3, 57, 60, 96, 102, 103 ЦПК України,
Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя
Самарського районного суду
м. Дніпропетровська _______________________ О.П.Румянцев
місце печатки суду підпис
Згідно зі ст. 105 ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Заява про скасування судового наказу розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час і місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви (ст. 105-1 ЦПК України).
Згідно ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ видано стягувачу « _______» __________________________ 201_ р.
Судовий наказ набрав чинності « _______» __________________________ 201 р.
Судовий наказ може бути пред'явлено до виконання протягом трьох років.
Суддя
Самарського районного суду
м. Дніпропетровська _______________________ О.П.Румянцев
Справа № 404/831/17
Номер провадження 2/404/1489/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2017 року суддя Кіровського районного суду м. Кіровограда Павелко І.Л., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, -

ВСТАНОВИВ:

Форма і зміст позовної заяви відповідають вимогам ст.ст.119-120 ЦПК України.

Підстави для відмови в прийнятті позову, які зазначені в ч.2 ст.122 ЦПК України відсутні .

Керуючись ст. ст. 122 , 127 ЦПК України, суддя, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у цивільній справі № 404/831/17, 2/404/1489/17 за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів, призначивши судове засідання на 28.03.2017 року о 09-30 год. в приміщенні Кіровського районного суду м. Кіровограда, зал № 20.

Копію ухвали направити особам, які беруть участь у справі. Одночасно з копією ухвали про відкриття провадження у справі відповідачу надіслати копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів.

Згідно ч.1 ст.128 ЦПК України запропонувати відповідачу в строк до 28.03.2017 року подати до суду письмові заперечення проти позову із зазначенням доказів, що підтверджують їх заперечення.

Розяснити сторонам, що відповідно до ч. 2 ст. 31 ЦПК України, позивач має право протягом усього часу розгляду справи збільшити або зменшити розмір позовних вимог, відмовитися від позову, а відповідач має право визнати позов повністю або частково. До початку розгляду судом справи по суті позивач має право шляхом подання письмової заяви змінити предмет або підставу позову, а відповідач предявити зустрічний позов.

Розяснити відповідачу, що відповідно до ч.1 ст. 123 ЦПК України він має право предявити зустрічний позов до початку розгляду справи по суті.

Роз'яснити сторонам, що згідно ст. 131 ЦПК України зобовязані подати свої докази суду до початку розгляду справи по суті. Докази, подані з порушенням вимог, встановлених ч.1 ст. 131 ЦПК України не приймаються, якщо сторона не доведе, що докази подані несвоєчасно з поважних причин. Сторони до початку розгляду справи по суті, зобовязані відповідно до ч.3 ст. 131 ЦПК України повідомити суд про всі відомі їм рішення судів, що стосуються предмету спору, а також про всі відомі їм незавершені судові провадження , що стосуються предмету спору.

Відповідно до ч.3 та 4 ст.169 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання позивача, якщо від нього не надійшла заява про розгляд справи за його відсутності, суд залишає позовну заяву без розгляду. У разі повторної неявки у судове засідання відповідача, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Кіровського

районного суду

м.Кіровограда І. Л. Павелко
Справа № 761/4257/17
Провадження № 2/761/3674/2017
У Х В А Л А

10 лютого 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Рибак М.А., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві про скасування постанови про арешт майна боржника та заборони його відчуження, -

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернулась до Шевченківського районного суду м. Києва з вказаною позовною заявою.

Перевіривши позовну заяву й додані до неї матеріали, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку із тим, що не відповідає вимогам статті 119 ЦПК України.

Так, відповідно до ч. 5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви має бути доданий документ, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви немайнового характеру фізичною особою, справляється судовий збір в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, що станом на день зверненя до суду з даним позовом становить 640, 00 грн.

При цьому, відповідно до ч.3 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Як вбачається з позовної заяви позивачем заявлено дві вимоги немайнового характеру щодо скасування постанови та щодо зняття арешту.

Разом з тим, позивачем до позовної заяви додано квитанцію про сплату судового збору лише на суму 640,00 грн.

Враховуючи викладене, позивач зобов'язаний доплатити судовий збір та надати до суду квитанцію на підтвердження сплати судового збору у сумі 640,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

За таких обставин, позовна заява підлягає залишенню без руху.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 119-121, 209, 210 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Відділу державної виконавчої служби Шевченківського районного управління юстиції у м. Києві про скасування постанови про арешт майна боржника та заборони його відчуження, залишити без руху, встановивши строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Роз'яснити, що в разі невиконання вимог зазначеної ухвали, заява буде вважатись неподаною та повернута позивачу.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва лише в частині визначення розміру судових витрат через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її винесення, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали. В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК
Справа № 459/1581/15-ц
Провадження № 2/459/15/2017
У Х В А Л А

судового засідання

24 лютого 2017 р. Червоноградський міський суд Львівської області

в складі: головуючого-судді Рудакова Д.І.,

з участю: секретаря судових засідань ОСОБА_1,

представника позивача ОСОБА_2,

відповідача ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні питання про призначення додаткової судово-медичної експертизи у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, НАСК «ОРАНТА» в особі ЛОД НАСК «ОРАНТА» про відшкодування заробітку, втраченого у звязку з втратою працездатності внаслідок злочину та потреб у додаткових видах допомоги, -

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, у якому просить стягнути з ОСОБА_3 та НАСК «ОРАНТА» (з врахуванням ліміту відповідальності страховика) на його користь: втрачений заробіток через втрату (зменшення) його професійної або загальної працездатності, внаслідок заподіяних йому ОСОБА_3 тяжких тілесних ушкоджень, а також кошти на відшкодування додаткових витрат, якщо необхідність таких буде підтверджена експертним висновком; 2 822,58 грн. понесених ним витрат на лікування; судові витрати по справі.

24.02.2017 року позивач подав клопотання про призначення по справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи для визначення ступеня втрати ним професійної та загальної працездатності із залученням спеціалістів відповідного профілю, необхідних для її проведення, в тому числі і з числа спеціалістів МСЕК. На обґрунтування цього клопотання послався на те, що з висновку експерта № 72 від 21.06.2016 року видно, що експерти не змогли дати відповідь на запитання 2-5 в частині дачі відповіді щодо визначення втрати професійної, а за її відсутності загальної працездатності, у звязку з тим, що медична документація за період із Червоноградської ЦМЛ від 25.04.2008 року по день складання висновку членам комісії представлена не була.

Позивач в судовому засіданні просить призначити по справі додаткову комісійну судово-медичну експертизу.

Відповідач заперечив стосовно задоволення поданого позивачем клопотання,- тому просить відмовити у задоволенні такого клопотання.

Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо доказів для розгляду даної справи, по справі призначалися експертизи ухвалами суду від 14.08.2015 року, 02.08.2016 року, вказані ухвали суду виконані, в матеріалах справи наявні відповідні висновки експертів,тому суд не вбачає підстав для задоволення клопотання позивача про призначення по справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи.

Керуючись ст.ст. 143, 144 ЦПК України, суд -

ухвалив:

У задоволенні клопотання ОСОБА_4 про призначення по справі додаткової комісійної судово-медичної експертизи відмовити.

Ухвала оскарженню не підлягає, заперечення на вказану ухвалу можуть бути включені до апеляційної скарги на рішення суду.

Суддя: Д. І. Рудаков