Справа № 761/6882/17
Провадження № 2/761/4004/2017
У Х В А Л А

28 лютого 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Рибак М.А., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна, перевіривши виконання вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України, -

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даною позовною заявою.

Вивчивши матеріали поданої позовної заяви, вважаю, що вони не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, зокрема, до позовної заяви не додано документу, що підтверджує сплату судового збору у встановлених чинним законодавством розмірах.

Так, відповідно до ч.5 ст. 119 ЦПК України до позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору, а у відповідності до п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

При цьому, згідно змісту позовних вимог позивач просить визнати за ним право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_1 та складається із трьох житлових кімнат загальною площею 60.20 кв.м., та визнати за відповідачем право власності на 1/2 частини вказаної квартири.

Таким чином, спір, який виник між сторонами, має майновий характер, а тому підлягає сплаті судовий збір в розмірах, визначених Законом України «Про судовий збір», саме з вимог майнового характеру.

Відповідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» розмір ставки судового збору за подання до суду фізичними особами позовних заяв майнового характеру становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Так, зі змісту позовної заяви та долученої до позову квитанції про сплату судового збору вбачається, що позивач сплатив судовий збір у розмірі 4208,30 грн., виходячи з визначеної ним ціни позову 420 892,50 грн.

Разом з тим, згідно з п. 2 ч. 1 ст. 80 ЦПК України ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування - вартістю майна. Відповідно до положень ч. 2 зазначеної статті, якщо визначена позивачем ціна позову вочевидь не відповідає дійсній вартості спірного майна або на момент пред'явлення позову встановити точну його ціну неможливо, розмір судового збору попередньо визначає суд з наступним стягненням недоплаченого або з поверненням переплаченого судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом при вирішенні справи.

При цьому, згідно вимог ч. 2 ст. 6 Закону України «Про судовий збір» у разі, якщо судовий збір сплачується за подання позовної заяви до суду в розмірі, визначеному з урахуванням ціни позову, а встановлена при цьому позивачем ціна позову не відповідає дійсній вартості спірного майна або якщо на день подання позову неможливо встановити точну його ціну, розмір судового збору попередньо визначає суд з подальшою сплатою недоплаченої суми або з поверненням суми переплати судового збору відповідно до ціни позову, встановленої судом у процесі розгляду справи.

Враховуючи викладене та середньо ринкову вартість квартири за адресою: АДРЕСА_1, а також те, що ціна позову у позовній заяві не відповідає дійсній вартості 1/2 частини квартири, суддя приходить до висновку про необхідність визначення попереднього розміру судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8000,00 грн.

Відтак, виходячи з положень ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст.80 ЦПК України, враховуючи визначений судом попередній розмір судового збору за подання позову майнового характеру у сумі 8000,00грн., позивачу необхідно доплатити різницю між сплаченим розміром судового збору і розміром, визначеним судом, що становить 3791,70 та надати до суду документ, який би підтверджував доплату судового збору у вказаному розмірі.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене та керуючись ст.ст. 4, 6 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 80, 119, 121, 209, 210 ЦПК України, -

У Х В А Л ИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спільного майна - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном п'ять днів з дня отримання останнім копії ухвали.

Роз'яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків, заява буде вважатися неподаною і повернута. Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва лише в частині визначення розміру судових витрат через Шевченківський районний суд м. Києва шляхом подання апеляційної скарги на ухвалу суду першої інстанції протягом п'яти днів з дня її винесення, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

В іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

СУДДЯ М.А. РИБАК