overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 739/273/17
УХВАЛА

17 лютого 2017 року суддя Новгород-Сіверського районного суду Чернігівської області Наполов М.І., розглядаючи матеріали заяви ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документа,

в с т а н о в и в:

ОСОБА_1 звернулася в суд із заявою про встановлення факту належності правовстановлюючого документа.

Зазначена заява підлягає залишенню без руху, оскільки відповідно до вимог статті 258 ЦПК України у заяві повинно бути зазначено:

1) який факт заявник просить встановити та з якою метою;

2) причини неможливості одержання або відновлення документів, що посвідчують цей факт;

3) докази, що підтверджують факт.

До заяви додаються докази, що підтверджують викладені в заяві обставини, і довідка про неможливість відновлення втрачених документів.

В порушення вказаних вимог процесуального закону у поданій до суду заяві описову частину заявником викладено у незрозумілій, у правовому розумінні, редакції.

Так, заявник у своїй заяві просто констатує факт смерті ОСОБА_2, не вказуючи при цьому які наслідки цієї події для заявника ( не вказано родинного звязку, наявності заповіту, тощо).

Також незрозумілим є виклад обставин у такій редакції:

«…їй видавався сертифікат серії ЧН №0106054 відповідно до запису №31 від 15.10.1996 року на право на земельну частку (пай)…» ( залишається незрозумілим питання запису (якого, де, в якому документі));

«…При зверненні до нотаріальної контори стосовно оформлення спадщини їй було відмовлено…» ( відповідно до змісту цього запису, за життя, ОСОБА_2 зверталася до нотаріальної контори з приводу оформлення спадщини і їй було відмовлено. Без зазначення додаткової інформації, вказаний запис робить взагалі незрозумілим зміст описової частини заяви).

А відтак, незрозумілим є пояснення причини необхідності встановлення юридичного факту, яке зазначено у наступній редакції: «Встановлення юридичного факту необхідно для прийняття спадщини» (зі змісту заяви незрозуміло з яких підстав у заявника може виникнути право на прийняття спадщини).

Більш того, навіть за такої непослідовної та незрозумілої редакції вбачаються ознаки наявності спору про право (хоча і не достатні для прийняття рішення про відмову у відкритті провадження у справі про встановлення юридичного факту).

Вищевказані обставини є підставою для залишення заяви без руху, з наданням строку для виправлення вказаного недоліку.

На підставі наведеного, керуючись ст.121 ЦПК України -

У Х В А Л И В:

Заяву ОСОБА_1 про встановлення факту належності правовстановлюючого документа залишити без руху.

Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліку, який не перевищує п'яти днів з дня отримання ухвали.

Якщо відповідно до даної ухвали у встановлений строк не буде виправлено вказаний недолік - заява вважатиметься неподаною і буде повернута заявнику.

Суддя

Новгород-Сіверського районного суду

Чернігівської області ОСОБА_3
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2034/17
Р І Ш Е Н Н Я

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді: Даниленко В.В.,

при секретарі: Пасько І.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про стягнення аліментів,

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася в Дарницький районний суд м. Києва з позовною заявою до відповідача про стягнення аліментів у розмірі 1228 грн. на утримання сина - ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, до досягнення ним повноліття. В обґрунтування позовних вимог зазначила про те, що відповідач коштів на утримання дитини не надає та не бере участі у вихованні, хоча і має таку змогу, оскільки працевлаштований, отримує заробітну плату, а також аліментів нікому не платить, тому і звернулася до суду з даними позовними вимогами.

Позивач подала до суду заяву в якій позовні вимоги підтримала, просила суд задовольнити позов та не заперечувала щодо розгляду справи у її відсутність.

Відповідач також подав до суду заяву в якій не заперечував проти позовних вимог, вказавши, що добровільно сплачує грошові кошти, та боргу по аліментам не має, та просив розгляд справи проводити у його відсутність.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов висновку про те, що позовні вимоги підлягають задоволенню з огляду на наступне.

У сторін ІНФОРМАЦІЯ_2 народився син ОСОБА_4, що підтверджується копією свідоцтва про народження (а. с. 4).

Дитина проживає з позивачкою та перебуває на її утриманні.

Статтею 180 СК України передбачений обов"язок батьків утримувати дитину до досягнення нею повноліття.

Частиною 3 ст. 181 СК України визначено, що за рішенням суду кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються у частці від доходу її матері, батька і (або) у твердій грошовій сумі.

Відповідно до ст.191 СК України аліменти на дитину присуджуються за рішенням суду від дня пред'явлення позову.

Вирішуючи питання суми аліментів, яка підлягає стягненню з відповідача, суд приймає до уваги, що відповідно до ч.3 ст.181 СК України кошти на утримання дитини (аліменти) присуджуються і у твердій грошовій сумі, за винятком випадків, передбачених ст.184 цього Кодексу, а також те, що обов"язок по утриманню дитини покладений на обох батьків, тому вважає стягнути з відповідача аліменти у розмірі 1228 грн., починаючи з 15.11.2016 року, до досягнення повноліття.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 180, 181, 182, 184, 191 СК України, ст.ст. 10, 11, 57-61, 208-209, 212-218 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Позовні вимоги задовольнити.

Стягнути з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_2 аліменти на утримання неповнолітнього сина ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2, у твердій грошовій сумі в розмірі 1228 грн., починаючи з 15.11.2016 року і до повноліття дитини.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів.

Суддя: Даниленко В.В.
Виноградівський районний суд Закарпатської області
_____________________________________________________________________
Справа № 299/2389/16-ц
Номер рядка звіту 53
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27.02.2017 м. Виноградів

Виноградівський районний суд Закарпатської області в особі:

головуючого - судді Бак М.Д.,

секретар судового засідання - Лемак А.М.,

з участю позивача - ОСОБА_1,

представника позивача - ОСОБА_2,

представника відповідача - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Виноградів клопотання представника позивача про витребування доказів у цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до колективного підприємства "Агрошляхбуд", третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, - Управління Держпраці у Закарпатській області про поновлення на роботі, стягнення заробітної плати за час вимушеного прогулу та моральної шкоди,

В С Т А Н О В И В:

у провадженні суду перебуває вказана вище цивільна справа.

В судовому засіданні представник позивача звернувся до суду з клопотанням про витребування від відповідача доказів, а саме: матеріалів про проведення зборів профспілкової організації на підприємстві, на яких позивача було обрано членом виборного органу профспілки, та статуту профспілки, з огляду на те, що такі докази не можуть бути отримані позивачем самостійно. Зокрема, позивач та голова профспілкової організації неодноразово зверталися в усному порядку до відповідача, проте документи не надано.

Позивач підтримав заявлене клопотання. Представник відповідача заперечила проти його задоволення.

Заслухавши думку осіб, які беруть участь у справі, з"ясувавши обставини, суд прийшов до таких висновків.

У відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 137 ЦПК України у випадках, коли щодо отримання доказів у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, є складнощі, суд за їх клопотанням зобов'язаний витребувати такі докази. Клопотання про витребування доказів має бути подано до або під час попереднього судового засідання, а якщо попереднє судове засідання у справі не проводиться, - до початку розгляду справи по суті із долученням відомостей про неможливість отримання таких доказів особисто стороною або іншою особою, яка бере участь у справі.

У заяві про витребування доказів має бути зазначено, який доказ вимагається, підстави, за яких особа вважає, що доказ знаходиться в іншої особи, обставини, які може підтвердити цей доказ.

З огляду на те, що клопотання подано без дотримання вказаних вище вимог ст. 137 ЦПК України, в тому числі після початку розгляду справи по суті, для з"ясування обставин, якими не обгрунтовано позовні вимоги, суд прийшов до висновку про відмову у задоволенні клопотання.

Керуючись ст.ст. 137, 168, 210 ЦПК України, суд -

У Х В А Л И В:

у задоволенні клопотання представника позивача про витребування доказів - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з дня проголошення та не підлягає оскарженню окремо від рішення суду.

Головуючий ОСОБА_4
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 2/753/2038/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
"24" лютого 2017 р. Дарницький районний суд м.Києва в складі:
головуючого судді Шклянка М.П.
при секретарі Галян Л.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,
Позивачка звернулась до суду з позовом до відповідача про розірвання шлюбу. Посилалась на те, що шлюб між ними був зареєстрований 03.09.1988 року. Сімейне життя між ними поступово погіршувалось, що призвело до фактичного припинення шлюбних стосунків
В судове засідання позивач не з'явилась, але надала суду заяву в якій позов підтримала, просила розгляд справи провести за її відсутності та розірвати шлюб.
Відповідач в судове засідання не заявився, про причини своєї неявки суду не повідомив, хоча про розгляд справи повідомлявся належним чином. В матеріалах справи відсутня заява про перенесення розгляду справи.
Відповідно ст..224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який був повідомлений належним чином і від якого не надійшло заяви про розгляд справи у його відсутність або якщо зазначені ним причини неявки визнані судом не поважними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Суд, дослідивши матеріали справи вважає, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що сторони перебувають в шлюбі з 03 вересня 1988 року, а.з. №2796, який зареєстрований в м. Києві Палацом одруження «Дарницький».
Спільне життя між сторонами не склалось, сім'я фактично розпалась. Сторони не підтримують подружніх стосунків, проживають окремо. Примирення між ними не можливе. Спору щодо поділу майна на даний час між ними не має
Відповідно до ст.112 Сімейного Кодексу України шлюб розривається, якщо судом буде встановлено, що дальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.
Враховуючи викладене, суд прийшов до висновку, що шлюб між сторонами потрібно розірвати.
Керуючись ст. 5,10,11.212-218, 224 ЦПК України на підставі ст. 110,112 СК України, суд,-
Позов ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу - задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_3 та ОСОБА_2, зареєстрований, 03 вересня 1988 року, а.з. № 2796, який зареєстрований в м. Києві Палацом одруження «Дарницький» - розірвати.
Шлюб припиняється у день набрання чинності рішенням суду про розірвання шлюбу.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання заяви про перегляд заочного рішення, якщо заяву не було подано.

Рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом десяти днів з дати постановлення ухвали. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя:
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/703/17
провадження № 2/753/2824/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"01" березня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Коренюк А.М., розглянувши позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди батька та надання дозволу на оформлення документів, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди батька та надання дозволу на оформлення документів.

Дана заява підлягає поверненню із наступних підстав.

Ст.ст. 119, 120 ЦПК України встановлені вимоги до заяви при подачі її до суду.

Ухвалою судді Дарницького районного суду м. Києва від 24 січня 2017 року дана заява залишена без руху та надано строк для усунення недоліків - п»ять днів з дня отримання заявником ухвали.

Заявник належним чином повідомлений про залишення заяви без руху для усунення недоліків, що підтверджується розпискою, врученої під особистий підпис 01 лютого 2017 року.

На виконання вимог ухвали позивачем надана заява від 24 січня 2017 року.

Суддя, перевіривши дотримання позивачем вимог закону, вважає, що станом на час постановлення ухвали недоліки усунені не у цілому, а саме: не зазначені всі особи, на права та оборв»язки яких впливають спірні правовідносини (Головне управління Державної міграційної служби України в м. Києві, Служба у справах дітей (за територіальністю), відповідно не виконані вимоги ч.1 ст. 120 ЦПК України - не надано копії позовної заяви та всіх доданих до неї документів для вказаної особи.

Позивачу необхідно усунути вказані недоліки у строк, визначений законом.

Відповідно до вимог частини 2 статті 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не усуне недоліки по позовній заяві, остання вважається неподаною та повертається заявнику.

Про повернення заяви суддя постановляє ухвалу (частина 4 статті 121 ЦПК України).

На підставі вищенаведеного та, керуючись ч. 2, 4 ст. 121 ЦПК України, суддя -

У Х В А Л И В:

Позовну заяву ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про надання дозволу на тимчасовий виїзд дитини за кордон без згоди батька та надання дозволу на оформлення документів, - вважати неподаною, та разом із доданими до неї документами повернути заявнику.

Повернути ОСОБА_2 згідно платіжної квитанції від 20 січня 2017 року, УДК у Дарницькому районі м. Києва, кредит рахунок 0003, рахунок отримувача - 38021179, кошти судового збору у сумі 551 (п»ятсот п»ятдесят одна) грн. 20 (двадцять) коп.

Роз»яснити заявнику положення ч. 5 ст. 121 ЦПК України про те, що повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із аналогічною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Апеляційна скарга на ухвалу суду першої інстанції подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: Коренюк А.М.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
Справа № 22-ц/796/2458/2017 Головуючий в 1-й інстанції -Піхур О. В.
У Х В А Л А

11 травня 2017 року колегія суддів судової палати в цивільних справах Апеляційного суду м. Києва в складі:

головуючого -Чобіток А.О.

суддів - Немировської О.В.,Соколової В.В.

при секретарі - Казанник М.М.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» Фінтайм капітал» про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 02 лютого 2017 року, постановленої за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2016 року в справі за заявами Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» Фінтайм капітал», заінтересовані особи: Публічне акціонерне товариство «Комерційний банк «Експобанк» в особі Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію акціонерного товариства «Комерційний банк «Експобанк» Кашути Дмитра Євгеновича, ОСОБА_2, ОСОБА_4 про заміну сторони виконавчого провадження ,-

в с т а н о в и л а :

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 02 лютого 2017 року апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Шевченківського районного суду м. Києва від 20 грудня 2016 року постановлену у вищевказаній справі відхилено, а ухвалу залишено без змін.

Як вбачається з вказаного судового рішення , то судом у тексті ухвали в зазначенні номеру договору кредитної лінії допущено описку, а саме - замість «за договором кредитної лінії № 11/USD-СК від 16.08.2007 року » , зазначено «за договором кредитної лінії № 11/ІІЗО-СК від 16.08.2007 року» .

Відповідно до ст.. 219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Як вбачається з матеріалів справи, то судом дійсно допущено описку, яка підлягає виправленню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 219 ЦПК України , -

у х в а л и л а :

Заяву Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія» Фінтайм капітал» про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 02 лютого 2017 року задовольнити .

Виправити допущену описку у тексті ухвали Апеляційного суду м. Києва від 02 лютого 2017 року в справі № 761/37041/16-ц ( 22-ц/796/2458/2017 так викласти абзац 2 сторінки 2 ( абзац 5 мотивувальної частини) у такій редакції « 12.10.2016 року між заявником та Публічним акціонерним товариством «Експобанк» було укладено договір № 15 про відступлення права вимоги, з правом вимоги, в т.ч. за договором кредитної лінії № 11/USD-СК від 16.08.2007 року, укладеного між ТОВ КБ «Експобанк» та ОСОБА_4 та додаткових угод до нього, а також договором поруки від 16.08.2007 року № 11/USD-СК, укладеного між ТОВ КБ «Експобанк» та ОСОБА_2 та договору про зміну договору поруки від 05.03.2008 року.».

Ухвала набирає законної сили з моменту її проголошення і може бути оскаржена в касаційному порядку до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних та кримінальних справ протягом двадцяти днів з дня набрання ухвалою законної сили.

Головуючи : Судді :
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

Справа № 760/15311/16-ц
№ апеляційного провадження:22-ц/796/284/2017 06.49/64/2017
Головуючий у суді першої інстанції: Усатова І.А.
Доповідач у суді апеляційної інстанції: Семенюк Т.А.
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 травня 2017 року колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ апеляційного суду м. Києва в складі:

Головуючого - Семенюк Т.А

Суддів - Прокопчук Н.О., Саліхова В.В.,

при секретарі - П'ятничук В.Г.,

розглянувши в судовому засіданні в м. Києві заяву ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року у справі за позовом ОСОБА_4 до Голосіївської районної в м. Києві державної адміністрації, ОСОБА_3 про визнання ордеру недійсним,-

В С Т А Н О В И Л А:

Ухвалою Солом'янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2016 року відкрито провадження по даній справі.

Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_3 подала апеляційну скаргу.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року, апеляційну скаргу ОСОБА_3 відхилено, ухвалу Солом'янського районного суду м. Києва від 13 вересня 2016 року залишено без змін.

17 лютого 2017 року ОСОБА_3 звернулась до суду із заявою про виправлення описки та просила виправити описку, допущену в прізвищі відповідача ОСОБА_3 в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року.

Відповідно до ст. 219 ЦПК України, суд може за власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, може виправити допущені в судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

У п. 19 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судове рішення у цивільній справі» №14 від 18 грудня року роз'яснено, що, вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (рішенні або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення, він лише усуває такі неточності, які впливають на можливість реалізації судового рішення чи його правосудності.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів. Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Особливо це стосується резолютивної частини рішення.

З ухвали Апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року вбачається, що будь-які арифметичні помилки чи описки в тексті ухвали відсутні, у зв'язку із чим колегія суддів вважає, що заява задоволенню не підлягає.

Керуючись ст. 219, 317 ЦПК України колегія суддів,-

У Х В А Л И Л А:

Відмовити у задоволенні заяви ОСОБА_3 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 14 лютого 2017 року.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Головуючий

Судді
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа №753/4505/16-ц Доповідач: Поліщук Н.В.
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 травня 2017 року Колегія суддів Судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду м.Києва в складі:

Головуючого-судді Поліщук Н.В.

суддів Білич І.М., Болотова Є.В.

за участю секретаря Горбачової І.В.

представника відповідача ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Києві в залі суду заяву ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м.Києва від 03 листопада 2016 року, постановленої за наслідками розгляду апеляційної скарги ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 30 березня 2016 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Укрсоцбанк» до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИЛА:

Ухвалою Апеляційного суду м.Києва від 03 листопада 2016 року відхилено апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу Дарницького районного суду м.Києва від 30 березня 2016 року про відкриття провадження у справі.

В січні 2017 року ОСОБА_2 звернувся із заявою про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м.Києва від 03 листопада 2016 року, а саме: в частині відсутності коми після слів «впливали б на визначення підсудності» у одинадцятому абзаці описово-мотивувальної частини ухвали.

В судовому засіданні представник відповідача заяву підтримала.

Інші учасники в судове засідання не з'явились, їхня неявка не перешкоджає розгляду питання про виправлення описок (ч.4 ст.219 ЦПК України).

Відповідно до ст.219 ЦПК України суд може з власної ініціативи або за заявою осіб, які беруть участь у справі, виправити допущені у судовому рішенні описки чи арифметичні помилки.

Описки - це помилки, зумовлені неправильним написанням слів, цифр тощо (мимовільний, випадковий пропуск літери, цифри, їх перестановка тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належить написання прізвищ та імен, адрес, найменувань спірного майна, зазначення дат та строків. Не є описками граматичні помилки, які не спотворюють текст судового рішення та не призводять до його неправильного сприймання: неправильне розташування розділових знаків, невірні відмінки слів, застосування русизмів та діалектизмів тощо.

З ухвали Апеляційного суду м.Києва від 03 листопада 2016 року убачається, що пропуск коми в реченні не спотворює її тексту та не призводить до неправильного її сприймання.

Ураховуючи наведене, колегія суддів не убачає підстав для задоволення заяви.

Керуючись ст.ст. 218, 219, 317 ЦПК України, колегія суддів, -

УХВАЛИЛА:

У задоволенні заяви ОСОБА_2 про виправлення описки в ухвалі Апеляційного суду м.Києва від 03 листопада 2016 року - відмовити.

Ухвала набирає законної сили з моменту проголошення, проте може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протягом двадцяти днів.

Головуючий-суддя Н.В. Поліщук

судді І.М. Білич

Є.В. Болотов