Провадження № 2-п/761/107/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 травня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р., розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,

ВСТАНОВИВ:

Представник ОСОБА_1 звернувся до суду з даною заявою та просить скасувати заочне рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором. Зазначає, що причина неявки відповідача в судове засідання була поважна - він не отримував повідомлення про розгляд справи. Крім того, рішенням Апеляційного суду м. Києва 22.09.2016 р. вже прийнято рішення про звернення стягнення в рахунок погашення заборгованості ОСОБА_1 у розмірі 663 630,37 коп. за кредитним договором № НКЛ-4544981 від 13.09.2012 р. на квартиру, яка належить поручителю - ОСОБА_2 шляхом визнання за банком права власності на майно.

В судовому засіданні представник заявника пояснив, що відбувається подвійне стягнення заборгованості за кредитним договором, а також є необхідність перевірки існуючої заборгованості, що можливо здійснити лише у судовому засіданні.

Представник ПАТ «Дельта Банк» заперечував щодо задоволення заяви, оскільки банк скористався своїм правом визначити спосіб захисту своїх прав. Рішення є таким, що постановлено з дотриманням вимог чинного законодавства України.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи суд вважає встановленим наступне.

Так 18.11.2015 року Шевченківським районним судом м. Києва ухвалено заочне рішення, яким задоволено позов Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором.

Відповідно до ч.1 ст. 224 ЦПК України, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Підстави для скасування заочного рішення та призначення справи до розгляду в загальному порядку передбачені ч. 1 ст. 232 ЦПК України, а саме - заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не з'явився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як свідчать матеріали ОСОБА_1 направлялось повідомлення про розгляд справи за адресою місця реєстрації - АДРЕСА_1.

Як вбачається з наявних доказів судова повістка повернулась в адресу суду з відміткою працівника поштового відділення «за закінченням терміну зберігання».

Проте, слід зазначити, що в розумінні положень норм процесуального права, для скасування заочного рішення необхідно наявність одночасно двох обставин - поважність причин неявки в судове засідання та наявність доказів, які мають суттєве значення для вирішення спору.

Доказів, які б мали суттєве значення для розгляду справи по суті заявником, не надано разом із заявою про перегляд заочного рішення.

Таких доказів не отримано і під час розгляду заяви про перегляд заочного рішення.

Під час розгляду по суті заяви про перегляд заочного рішення представником ОСОБА_1 не було доведено, що обставини встановлені рішенням Апеляційного суду м. Києва від 22.09.2016 р. мають значення для вирішення справи розгляд якої відбувся 18.11.2015 року.

Всім наявним доказам, які були отримані під час розгляду позову було надано належну оцінку, що знайшло своє відображення у заочному рішенні від 18.11.2015 р.

Згідно положень ч. 3 ст. 231 ЦПК України у результаті розгляду заяви про перегляд заочного рішення суд може своєю ухвалою залишити заяву без задоволення, скасувати заочне рішення і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

За таких обставин, зважаючи на належність повідомлення представника відповідача про розгляд справи, беручи до уваги відсутність доказів, які мають суттєве значення для вирішення справи по суті, суд не знаходить підстав для задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Керуючись статтями 230, 231, 232 ЦПК України, суд,-

УХВАЛИВ:

Заяву представника ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Шевченківського районного суду м. Києва від 18.11.2015 року у справі за позовом Публічного акціонерного товариства «Дельта Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором залишити без задоволення.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Заочне рішення може бути оскаржено в загальному порядку, встановленому ЦПК України до Апеляційного суду м. Києва.

Суддя