Справа № 362/6340/16-ц
Провадження № 2/362/737/17
У Х В А Л А

03.01.2017 суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області Грибанова Ю.Л., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Васильківського міскрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області ,-

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить зняти арешт накладений на підставі постанови Васильківського міського відділу державної виконавчої служби № 837/6 від 26.03.2003 року на квартиру АДРЕСА_1, що належить ОСОБА_1.

Перевіривши позовну заяву, приходжу до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху, виходячи з наступного.

Відповідно до ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити: 1) найменування суду, до якого подається заява; 2) ім'я (найменування) позивача і відповідача, а також ім'я представника позивача, якщо позовна заява подається представником, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження, поштовий індекс, номери засобів зв'язку, якщо такі відомі; 3) зміст позовних вимог; 4) ціну позову щодо вимог майнового характеру; 5) виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; 6) зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав для звільнення від доказування; 7) перелік документів, що додаються до заяви.

З матеріалів справи вбачається, що позивач в якості відповідача залучає відділ ДВС, однак при цьому не зазначає яким чином останній не визнає або оспорює його право на частку спірної квартири і які вимоги висуває до нього.

Суд наголошує, що відповідачами у справі про зняття арешту з майна є боржник, особа, в інтересах якої накладено арешт на майно, а в окремих випадках особа, якій передано майно, якщо воно було реалізовано. Як третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, має бути залучено відповідний орган державної виконавчої служби, а також відповідний орган доходів і зборів, банк та іншу фінансову установу, які у випадках, передбачених законом, виконують судові рішення ( п. 2 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 5 від 03.06.2016 року «Про судову практику в справах про зняття арешту з майна».

Таким чином, позивачу необхідно належним чином визначити субєктний склад учасників судового розгляду.

Крім того, суд звертає увагу позивача на те, що поданий ним позов не містить викладення всіх обставин справи, а саме: обставин переходу права власності на спірну квартиру від одного власника до іншого. Однак, в ході детального дослідження матеріалів справи встановлено, що співвласниками спірної квартири були подружжя ОСОБА_2, в наступному ОСОБА_3Л, ОСОБА_4, а в подальшому позивач разом зі своєю матірю (ОСОБА_5П.).

Проте, в ході переходу права власності від одного власника до іншого (в порядку спадкування, дарування, продажу на прилюдних торгах, скасування результатів прилюдних торгів) залишається не зрозумілим хто на даний час є власником ( співвласниками) спірної квартири і в яких частках.

Крім того, матеріали справи не містять інформації щодо частки позивача у праві власності на спірну квартиру та правовстановлюючий документ, який цей факт підтверджує, що є підставою звернення позивача, як власника до суду з даним позовом, адже арешт накладено на весь обєкт нерухомості.

Разом з тим, з відомостей Інформаційної довідки з Єдиного реєстру речових прав на нерухоме майно вбачається, що арешт на спірну квартиру було накладено не одноразово, однак позивач не конкретизує який саме арешт має бути скасовано (з зазначенням: тип обтяження, підстава обтяження та інші дані).

Відповідно до вимог ч. 1 ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Враховуючи викладене, керуючись ст. ст. 119, 121, 210 ЦПК України,

у х в а л и в:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Васильківського міськрайонного відділу державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Київській області залишити без руху та надати строк для усунення зазначених недоліків протягом п'яти днів з дня отримання цієї ухвали.

Розяснити, що у разі неусунення недоліків у встановлений в ухвалі строк, позовна заява буде вважатись неподаною та буде повернута заявникові.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Грибанова Ю.Л.