10.05.2017 Справа № 363/3307/15-ц
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 травня 2017 року Вишгородський районний суд Київської області в складі

головуючого судді ОСОБА_1,
при секретарі ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Вишгороді цивільну справу за позовом ОСОБА_3 до ОСОБА_4, третя особа Димерська селищна рада Вишгородського району Київської області, про розподіл житлового будинку в натурі,

встановив:

позивачка звернулася до суду з даним позовом, посилаючись на те, що з відповідачкою не досягнуто згоди про поділ спільного житлового будинку №18 по вул. Набережній в смт. Димер Вишгородського району Київської області, а тому порушує питання про поділ в натурі житлового будинку, що перебуває у спільній частковій власності.

Уточнивши позовні вимоги, просила змінити розмір ідеальних часток, які знаходяться в спільній частковій власності, збільшивши її частку з 50/100 до 55/100 частини, відповідно до технічно обумовлених відхилень та з огляду на неможливість поділу будинку зі збереженням ідеальних часток. Також просила присудити виплату відповідачці грошової компенсації в розмірі 21 093 грн. 23 коп. за зменшення її долі в спільному майні та в рахунок стягнення з останньої судових витрат повернути позивачці з депозитного рахунку суду 6 087 грн. 77 коп.

З урахуванням вказаного просила будинок поділити згідно варіанту №2 висновку комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №160/16-43-14733/14734/16-43 від 31 жовтня 2016 року та зобовязати сторони провести всіх необхідні ремонтно-будівельні роботи з відокремлення двох ізольованих квартир в спірному будинку.

Позивачка та її представник в суді просили про задоволення позову з викладених у ньому підстав.

Відповідачка, будучи неодноразово повідомленою про розгляд справи до суду не прибула, про причини своєї неявки суд не повідомила.

Оскільки суд позбавлений можливості відкласти розгляд справи на підставі ст. 169 ЦПК України, в межах строку встановленого ст. 157 ЦПК України, дану справу слід розглянути на підставі наявних доказів в заочному порядку.

Представник третьої особи подав заяву про розгляд справи за його відсутності. Проти задоволення позову не заперечив.

Заслухавши позивачку та її представника, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступного.

Як убачається з матеріалів справи, спірний житловий будинок №18 по вул. Набережній в смт. Димер Вишгородського району Київської області належить сторонам на праві спільної часткової власності по ? частині кожній на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 08 жовтня 2013 року.

Згідно вказаного свідоцтва про право на спадщину за заповітом, технічного паспорту на будинок та довідки-характеристики КП «Вишгородське бюро технічної інвентаризації» №397 від 26 квітня 2016 року спірний житловий будинок загальною площею 67,1 кв.м., житловою площею 42,1 кв.м. складається з наступних приміщень:

-веранда 1-I площею 9,0 кв.м.,

-житлова кімната 1-1 площею 12,60 кв.м.,

-житлова кімната 1-2 площею 18,90 кв.м.,

-житлова кімната 1-3 площею 5,50 кв.м.,

-житлова кімната 1-4 площею 5,10 кв.м.,

-комора 1-ІІ площею 7,9 кв.м.,

-кухня 1-5 площею 8,10 кв.м,

-погребу під частиною будівлі «ап»,

-ганку «аг»,

-козирок «ак».

Надвірні споруди складаються з сараю «Б», убиральні «В», навісу «Г», навісу «Д», убиральні «Е», літнього душу «Ж», огорожі №1, воріт №2 та хвіртки №3.

Відповідно до ч. 2 і 3 ст. 358 ЦК України співвласники можуть домовитися про порядок володіння та користування майном, що є їхньою спільною частковою власністю.

Кожен із співвласників має право на надання йому у володіння та користування тієї частини спільного майна в натурі, яка відповідає його частці у праві спільної часткової власності. У разі неможливості цього він має право вимагати від інших співвласників, які володіють і користуються спільним майном, відповідної матеріальної компенсації.

Згідно ч. 2 ст. 365 ЦК України суд постановляє рішення про припинення права особи на частку у спільному майні за умови попереднього внесення позивачем вартості цієї частки на депозитний рахунок суду.

Відповідно до вимог ст. 356 ЦК України власність двох чи більше осіб із визначенням часток кожного з них у праві власності є спільною частковою власністю.

За змістом статей 356, 364 і 367 ЦК України майно, що є в спільній частковій власності може бути поділене в натурі між співвласниками, кожен з яких має право на виділ в натурі частки зі спільного майна або його поділ з дотриманням вимог ст. 183 ЦК України, коли подільною є річ, яку можна поділити без втрати її цільового призначення.

За відсутності згоди співвласників питання про поділ спільного майна вирішується судом.

На час розгляду справи сторони домовленості про порядок володіння та користування спірним будинком не досягли.

Згідно статей 183, 364, 367 ЦК України виділ частки в натурі (поділ будинку) може мати місце за наявності технічної можливості виділення кожній із сторін відокремленої частини будинку із самостійним виходом (квартири), яка відповідає розміру їх часток у приватній власності або наявності технічної можливості переобладнання будинку в ізольовані квартири.

Згідно ч. 1, 2 і 3 ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними, крім випадків, установлених законом.

У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом.

За рішенням суду частка співвласника може бути збільшена або зменшена з урахуванням обставин, які мають істотне значення.

У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

Згідно розяснень даних у п.п. 6, 7 ППВСУ № 7 від 04 жовтня 1991 року «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», поділ жилого будинку можливий за умови, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку із самостійним виходом (квартиру), яка відповідає розміру їх часток у праві власності, а також за наявності технічної можливості переобладнання приміщення в ізольовані квартири.

Якщо виділ технічно можливий, але з відхиленням від розміру часток кожного власника, суд з врахуванням конкретних обставин може провести його зі зміною ідеальних часток і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилась.

Суд погоджується з висновками експертизи комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №160/16-43-14733/14734/16-43 від 31 жовтня 2016 року та вважає необхідним при здійсненні поділу будинку обрати запропонований експертом варіант №2 (а.с. 148).

Згідно зазначеного варіанту позивачці слід виділити відокремлену (ізольовану після переобладнання) частину спірного будинку веранду 1-І, житлову кімнату 1-1, 50/63 житлової кімнати 1-2, погріб під частиною будівлі «ап», ганок «аг», козирок «ак» та господарських будівель - ? частину сараю «Б», убиральню «В», навіс «Г», ? частину огорожі №1, ? частину воріт №2, ? частину хвіртки №3.

Й відповідно відповідачці виділити в натурі комору 1-ІІ, кухню 1-5, 13/63 житлової кімнати 1-2, житлову кімнату 1-3, житлову кімнату 1-4 та господарських будівель - ? частину сараю «Б», убиральню «Е», літній душ «Ж», ? частину огорожі №1, ? частину воріт №2, ? частину хвіртки №3.

Такий варіант поділу є найбільше наближеним до ідеальних часток сторін у праві спільної власності та є найбільше збалансованим при визначенні часток як по площі домоволодіння так і по його вартості. З цих підстав варіант №1 та №3 поділу будинку слід відкинути.

Згаданий варіант №2 поділу пов'язаний з незначним відхиленням від розміру часток кожного власника, коли в іншій спосіб поділити будинок в натурі з виділенням відокремленої частини будинку з самостійним виходом та збереженням ідеальних часток співвласників технічно неможливо.

Таким чином, з метою розвязання спору і дотримання прав співвласників ідеальні частки сторін у будинку слід змінити відповідно до технічної можливості поділу будинку.

При цьому на користь відповідачки на підставі ч. 3 ст. 358 ЦК України слід присудити виплату позивачкою компенсації в сумі 27 181 грн. за перевищення її долі по будинку і в господарських спорудах (з 50/100 до 55/100 частин).

Крім того для влаштування двох ізольованих квартир сторони слід зобовязати здійснити передбачені висновком експерта будівельні роботи демонтувати дверний блок між приміщеннями веранди (І-І) та кладової (І-ІІ); закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями веранди (І-І) та кладової (І-ІІ); демонтувати дверний блок між приміщеннями житлової кімнати (1-1) та кухні (1-5); закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями житлової кімнати (1-1) та кухні (1-5); у приміщенні житлової кімнати (1-2) демонтувати один з віконних блоків згідно схеми додатку №2 висновку експерта; замурувати віконний проріз у площині демонтованого віконного блоку; у приміщенні житлової кімнати (1-2) загальною площею 18,9 кв.м. влаштувати перегородку таким чином, щоб утворилось два приміщення площею 15,0 кв.м. та 3,9 кв.м.; в приміщенні житлової кімнати (1-1) площею 12,6 кв.м. влаштувати передпокій, влаштувати дверний проріз між приміщеннями комори (І-ІІ) та кухні (1-5); заповнити утворений дверний проріз між приміщеннями комори (І-ІІ) та кухні (1-5) дверним блоком; у приміщенні комори (І-ІІ) влаштувати віконний проріз згідно схеми додатку № 2 висновку експерта; заповнити утворений віконний проріз віконним блоком; між приміщеннями житлових кімнат (1-4) та (1-3) демонтувати перегородку; влаштувати опалення в приміщеннях прибудови «а»; в приміщенні кладової (І-ІІ) влаштувати кухню; між приміщеннями житлових кімнат (1-3), (1-4) та створеного приміщення площею 3,9 кв.м. від житлової кімнати (1-2) демонтувати перегородки таким чином, щоб утворилось приміщення загальною площею 14,5 кв.м.; в площині приміщення (1-5) демонтувати віконний блок згідно схеми додатку №2 висновку експерта; у площині демонтованого віконного блоку влаштувати дверний проріз; заповнити дверний проріз металевою або деревяною дверною коробкою із заповненням відповідним дверним полотном та влаштувати вхідну групу до новоствореної квартири; до площини вхідної групи новоствореної квартири влаштувати ганок (сходи); в приміщенні кухні (1-5) влаштувати коридор; в новоствореному приміщенні площею 14,5 кв.м., що складається із житлових кімнат (1-4), (1-5) та 13/63 (1-2) влаштувати житлову кімнату.

При цьому суд вважає необхідним зобовязати сторони здійснити перебудови відповідно в тих частинах житлового будинку, що виділяється кожній з них у власність.

Здійснення зазначених перебудов призведе до утворення нових самостійних, ізольованих квартир (приміщень) будинку, тобто внаслідок цього кожна з поділених частин будинку буде складати окремий обєкт нерухомого майна в розумінні статті 181 цього Кодексу та пункту 10 Порядку присвоєння обєкту нерухомого майна реєстраційного номера, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 8 грудня 2010 року №1117 «Про ідентифікацію обєктів нерухомого майна для державної реєстрації прав на них».

Згідно вимог ч. 2 ст. 367 ЦК України спільна часткова власність внаслідок такого поділу припиняється і сторони стають власниками самостійних обєктів права власності двох окремих житлових будинків.

Крім того з депозитного рахунку суду, на які позивачкою внесено грошову компенсацію за перевищення її долі по будинку і господарських спорудах на користь відповідачки слід стягнути 27 181 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 79 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов'язаних з розглядом справи.

Згідно ч. 1 ст. 88 ЦПК України стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.

Відтак повернення позивачці в рахунок стягнення з відповідачки судових витрат коштів з депозитного рахунку суду, на які позивачкою внесено грошову компенсацію за перевищення її долі по будинку і в господарських спорудах чинним законодавством України не передбачено.

Таким чином з ОСОБА_4 на користь позивачки в порядку ст. 88 ЦПК України слід стягнути документально підтверджені нею судові витрати, які складаються з судового збору в розмірі 675 грн. 77 коп. та витрат на проведення експертизи в розмірі 6 888 грн., що в загальному розмірі становить 7 563 грн. 77 коп., і тим самим позовну заяву задовольнити частково.

На підставі викладеного і керуючись статтями 209-215 ЦПК України,

вирішив:

позовну заяву задовольнити частково.

Поділити будинок №18 по вул. Набережній в смт. Димер Вишгородського району Київської області зі зміною ідеальних часток співвласників і присудженням грошової компенсації учаснику спільної власності, частка якого зменшилася, відповідно до варіанту №2 висновку комплексної судової будівельно-технічної та земельно-технічної експертизи №160/16-43-14733/14734/16-43 від 31 жовтня 2016 року, виділивши ОСОБА_3 наступні приміщення:

-веранду I-І площею 9,0 кв.м., вартістю 39 563 грн.,

-житлову кімнату 1-1 площею 12,6 кв.м., вартістю 65 366 грн.,

-50/63 житлової кімнати1-2 площею 15,0кв.м., вартістю 77 817 грн.,

-погріб під частиною будівлі «ап», вартістю 25 952 грн.,

-ганок «аг», вартістю 1 460 грн.,

-козирок «ак», вартістю 8 026 грн., загальною площею 36,6 кв.м.

та господарські будівлі:

-? частину сараю «Б», вартістю 51 114 грн.,

-убиральню «В», вартістю 3 660 грн.,

-навіс «Г», вартістю 1 674 грн.,

-? частину огорожі №1, вартістю 2 383 грн.,

-? частину воріт №2, вартістю 4 263 грн.,

-? частину хвіртки №3, вартістю 600 грн.

Інші приміщення виділити ОСОБА_4, а саме:

-комору І-ІІ площею 7,9 кв.м., вартістю 34 727 грн.,

-кухню 1-5 площею 8,1 кв.м., вартістю 42 020 грн.,

-13/63 житлової кімнати 1-2 площею 3,9 кв.м., вартістю 20 232 грн.,

-житлову кімнату 1-3 площею5,5 кв.м., вартістю 28 533 грн.,

-житлову кімнату 1-4 площею5,1 кв.м., вартістю 26 458 грн., загальною площею 30,5 кв.м.

та господарські будівлі:

-? частину сараю «Б», вартістю 51 114 грн.,

-убиральню «Е», вартістю 12 846 грн.,

-літній душ «Ж», вартістю 4 340 грн.,

-? частину огорожі №1, вартістю 2 383 грн.,

-? частину воріт №2, вартістю 4 263 грн.,

-? частину хвіртки №3, вартістю 600 грн.

Зобовязати ОСОБА_5 демонтувати дверний блок між приміщеннями веранди (І-І) та кладової (І-ІІ); закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями веранди (І-І) та кладової (І-ІІ); демонтувати дверний блок між приміщеннями житлової кімнати (1-1) та кухні (1-5); закласти (замурувати) дверний проріз між приміщеннями житлової кімнати (1-1) та кухні (1-5); у приміщенні житлової кімнати (1-2) демонтувати один з віконних блоків згідно схеми додатку № 2 висновку експерта; замурувати віконний проріз у площині демонтованого віконного блоку; у приміщенні житлової кімнати (1-2) загальною площею 18,9 кв.м. влаштувати перегородку таким чином, щоб утворилось два приміщення площею 15,0 кв.м. та 3,9 кв.м.; в приміщенні житлової кімнати (1-1) площею 12,6 кв.м. влаштувати передпокій.

Зобовязати ОСОБА_4 влаштувати дверний проріз між приміщеннями комори (І-ІІ) та кухні (1-5); заповнити утворений дверний проріз між приміщеннями комори (І-ІІ) та кухні (1-5) дверним блоком; у приміщенні комори (І-ІІ) влаштувати віконний проріз згідно схеми додатку № 2 висновку експерта; заповнити утворений віконний проріз віконним блоком; між приміщеннями житлових кімнат (1-4) та (1-3) демонтувати перегородку; влаштувати опалення в приміщеннях прибудови «а»; в приміщенні кладової (І-ІІ) влаштувати кухню; між приміщеннями житлових кімнат (1-3), (1-4) та створеного приміщення площею 3,9 кв.м. від житлової кімнати (1-2) демонтувати перегородки таким чином, щоб утворилось приміщення загальною площею 14,5 кв.м.; в площині приміщення (1-5) демонтувати віконний блок згідно схеми додатку № 2 висновку експерта; у площині демонтованого віконного блоку влаштувати дверний проріз; заповнити дверний проріз металевою або деревяною дверною коробкою із заповненням відповідним дверним полотном та влаштувати вхідну групу до новоствореної квартири; до площини вхідної групи новоствореної квартири влаштувати ганок (сходи); в приміщенні кухні (1-5) влаштувати коридор; в новоствореному приміщенні площею 14,5 кв.м., що складається із житлових кімнат (1-4), (1-5) та 13/63 (1-2) влаштувати житлову кімнату.

Змінити розмір ідеальних часток співвласників та визначити, що ОСОБА_3 належать 55/100 частин зазначеного будинку з господарськими спорудами, а ОСОБА_4 45/100 його частин.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_4 в рахунок компенсації за перевищення її долі по будинку і в господарських спорудах 27 181 грн. (двадцять сім тисяч сто вісімдесят одну), які внесені позивачкою на депозитний рахунок Вишгородського районного суду Київської області (номер розрахункового рахунку 2132, МФО банку 820172, код 02892132) згідно квитанції №307 від 14 лютого 2017 року).

Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_3 судові витрати в розмірі 7 563 (сім тисяч пятсот шістдесят три) грн. 77 (сімдесят сім) коп.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем у апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області шляхом подання апеляційної скарги через Вишгородський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення.

Суддя