Справа № 645/3320/16-ц
Провадження № 2/645/219/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

(заочне)

01 березня 2017 року м. Харків

Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:

головуючого судді Іващенко С.О.,

при секретарі судового засідання Новицької Я.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом,

в с т а н о в и в:

Позивач ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності на 1/24 частину квартири АДРЕСА_1 (Корчагінців) у м.Харкові в порядку спадкування за законом після смерті ОСОБА_5, померлої 10 липня 2014 року.

В обґрунтування позову позивач зазначила, що спірна квартира АДРЕСА_1 (Корчагінців) у м.Харкові на підставі свідоцтва про право власності на житло, виданого УКМ та ПЦПДЖФ 03.03.1999 року р.№8-99-165004 на праві спільної сумісної власності належала її батьку - ОСОБА_6, матері - ОСОБА_5, сестрі - ОСОБА_3, братові - ОСОБА_2, їй та її доньці ОСОБА_4. Квартира зареєстрована в КП «Харківське міське бюро технічної інвентаризації». 10 липня 2014 року померла її мати ОСОБА_5. Після її стерті відкрилася спадщина у вигляді частки вищевказаної трикімнатної ізольованої квартири. Заповіт спадкодавець не залишала. Спадкоємицями першої черги за законом був її батько ОСОБА_6, так як її батьки на час смерті і матері перебували в зареєстрованому шлюбі, а також її брати та сестри ОСОБА_3, ОСОБА_2 та її донька ОСОБА_1 Частка в праві спільної сумісної власності спаковується на загальних підставах, що передбачено ст.. 1226 ч.1 ЦК України. Позивач вважає, що частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, оскільки не було встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду, і суперечок між ними про розмір часток ніколи не було. Отже частка кожного із спадкоємців складає по 1/24 частини за кожним з них (1/6:4=1/24). Позивач наголосила, що вона прийняла спадщину, так як в шестимісячний строк з часу відкриття спадщини подала в 12 ХДНК заяву про прийняття спадщини. Її батько ОСОБА_6 та брат ОСОБА_2 прийняли спадщину, оскільки на день смерті її матері проживали разом з нею у спільній квартирі. Її сестра ОСОБА_3 у встановлений законом строк відмовилася від своєї частики спадщини на користь брата ОСОБА_2 19 квітня 2015 року помер її батько ОСОБА_6, який залишив заповіт на належну йому частку квартири на користь свого сина її брата ОСОБА_2, який отримав у 12 ХДНК Свідоцтво про право на спадщину за законом та Свідоцтво про право на спадщину за заповітом. Відповідач ОСОБА_2 відмовляється надати їй оригінали правовстановлюючих документів на квартиру. Після її звернення до нотаріальної контори про прийняття спадщини, 14.06.2016 р. нею отримано постанову державного нотаріуса 12-ї ХДНК про відмову у вчиненні нотаріальної дії з підстав відсутності оригіналів документів на квартиру, у звязку з чим, у позивача виникла потреба звернутись з даним позовом до суду.

Позивач ОСОБА_1 у судове засідання не зявилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином, через канцелярію суду надала заяву, якою просила суд розглянути справу за її відсутності, позовні вимоги підтримує в повному обсязі та просить ухвалити заочне рішення по справі на підставі наявних у справі доказів. (вх.. №4715 від 01.03.2017 року).

Відповідач ОСОБА_3 в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду надала заяву, якою просила суд слухати зазначену справу за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила їх задовольнити (вх.. №24549 від 21.10.2016 року).

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявилася, через канцелярію суду надала заяву, якою просила суд слухати зазначену справу за її відсутності, позовні вимоги визнала в повному обсязі та просила їх задовольнити (вх.. №17699 від 26.07.2016 року).

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання не з'явився, про час та дату розгляду справи сповіщався заздалегідь та належним чином, шляхом направлення судових повісток рекомендованою кореспонденцію на адресу місця реєстрації відповідача, які повернулись на адресу суду з відміткою поштової установи: "за закінченням терміну зберігання".

Представник третьої особи - 12 ХДНК не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлені належним чином. Відповідно до листа завідуючої Дванадцятої ХДНК, просять розглядати справу у відсутності їх представника, винести рішення згідно діючого законодавства.

Відповідно до ч.2 ст. 77 ЦПК України, сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобов'язані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі неповідомлення суду про причини неявки вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не з'явились в судове засідання без поважних причин.

У відповідності до приписів ч. 5 ст. 74 ЦПК України судова повістка разом із розпискою, а у випадках, встановлених цим Кодексом, разом з копіями відповідних документів надсилається поштою рекомендованим листом із повідомленням або через кур'єрів за адресою, зазначеною стороною чи іншою особою, яка бере участь у справі. У разі ненадання особами, які беруть участь у справі, інформації щодо їх адреси, судова повістка надсилається фізичним особам, які не мають статусу підприємців, - за адресою їх місця проживання чи місця перебування, зареєстрованою у встановленому законом порядку. У разі відсутності осіб, які беруть участь у справі, за такою адресою, вважається, що судовий виклик або судове повідомлення вручене їм належним чином.

Таким чином, суд вважає, що відповідач ОСОБА_2 не з'явився в судове засідання без поважних причин, причини неявки суд не повідомив, про час і місце судового засідання був повідомлений заздалегідь та належним чином.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України зі змінами, внесеними Законом України "Про судоустрій та статус суддів " від 07 липня 2010 року № 2453-VI, у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло заяви про розгляд справи за його відсутності або якщо повідомлені ним причини неявки визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.

Враховуючи, що у справі маються достатні дані про права і взаємовідносини сторін, відповідачі та представник третьої особи належним чином повідомлені про час і місце судового розгляду справи, суд вважає можливим розглянути справу за відсутності одного з відповідачів ОСОБА_2 та, зі згоди позивача, ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Враховуючи, що розгляд справи відбувся у відсутність сторін та інших учасників судового розгляду, відповідно до ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалось.

Зі згоди позивача суд ухвалює заочне рішення, при заочному розгляді справи, на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст. 224 ЦПК України.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до положень ст. ст. 3, 11 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів. Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Судовим розглядом встановлено, що відповідно до Свідоцтва про право власності на житло №8-99-165004 від 03.03.1999 року, виданого Управлінням комунального майна та приватизації Центра (відділ) приватизації державного житлового фонду, квартира АДРЕСА_1 (Корчагінців) у м.Харкові на праві спільної сумісної власності належала ОСОБА_6, ОСОБА_5, ОСОБА_3, ОСОБА_2, ОСОБА_1 та ОСОБА_4, що зареєстровано в Харківському МБТІ 31.03.1993 року за реєстровим №П-8-19449.

Як вбачається з свідоцтва про смерть, виданого Полково-Микитівською сільською радою Богодухівського району, Харківської області, Україна від 14.07.2014 року серія І-ВЛ №448369, ОСОБА_5 померла 10 липня 2014 року.

Після її смерті відкрилась спадщина у вигляді частки на квартиру АДРЕСА_2 (Копчагінців) у м.Харкові.

Спадкоємцями першої черги за законом після смерті ОСОБА_5 є її чоловік ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, та діти ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 (відповідачі), а також ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4 (позивач).

Відповідно до ст.. 1226 ЦК України частка в праві спільної сумісної власності спаковується на загальних підставах.

Відповідно до ст.. 370 ч.2 ЦК України та ст.. 372 ч.2 ЦК України частки співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

Так як інше не було встановлено домовленістю між співвласниками, законом або рішенням суду, і суперечок між ними про розмір часток, матеріали справи не містять, то частка кожного із співвласників на день смерті ОСОБА_5, у тому числі і її складала 1/6 частини квартири АДРЕСА_2 (Корчагінців) в м.Харкові.

Відповідно до ст.. 1267 ч.1 ЦК України частки у спадщині кожного із спадкоємців за законом є рівними.

Таким чином, частка кожного із спадкоємців складає по 1/24 частини за кожним з них (1/6:4=1/24).

З матеріалів спадкової справи № 02-14 до майна померлої 10.07.2014 року ОСОБА_5, засвідчена копія якої надана на виконання ухвали суду про витребування доказів Дванадцятою Харківською державною нотаріальною конторою (далі Дванадцята ХДНК), вбачається, що після її смерті з заявами про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений законом строк звернулись ОСОБА_2 та ОСОБА_1.

Крім того, як вбачається з матеріалів спадкової справи №02-14 спадкоємці ОСОБА_6 та ОСОБА_3 від прийняття спадщини відмовилася на користь ОСОБА_2, про що у встановленому порядку, подали до нотаріусу відповідні заяви.

Постановою державного нотаріуса 12-ї ХДНК від 14.06.2016 р. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом з підстав відсутності правовстановлюючих документів на квартиру АДРЕСА_2 (Корчагінців) в м.Харкові (а.с. 11).

У відповідності до приписів ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов'язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), а згідно приписів ч.ч. 1, 2 ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Порядок здійснення права на спадкування визначений главою 87 ЦК України. Так, у відповідності до ч.ч. 1, 2 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

У відповідності до ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно до ст. 1297 ЦК України спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов'язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.

Відповідно до роз'яснень, викладених у п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством.

На заяву позивача про видачу свідоцтва про право на спадщину державним нотаріусом Дванадцятої Харківської нотаріальної контори відмовлено у видачі такого свідоцтва в зв'язку з відсутністю оригіналів правовстановлюючих документів на квартиру, що належала спадкодавцю.

Враховуючи, що позивач прийняв спадщину у встановленому законом порядку, однак позбавлений можливості її оформити, суд дійшов висновку про наявність підстав для задоволення позовних вимог.

Керуючись ст. ст. 10, 11, 209, 212, 214, 215, 217, 218, 224-226 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа: Дванадцята Харківська державна нотаріальна контора про визнання права власності на частку квартири в порядку спадкування за законом - задовольнити.

Визнати за ОСОБА_1 право власності на 1/24 частину квартири АДРЕСА_1 (Корчагінців) в м.Харкові, в порядку спадкування за законом після смерті матері ОСОБА_5, померлої 10 липня 2014 року.

Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути оскаржено позивачем в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Фрунзенський районний суд м. Харкова шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Заочне рішення набирає законної сили після закінчення строку подання заяви про перегляд заочного рішення відповідачем, який не приймав участі у розгляді справи, якщо заяву про перегляд заочного рішення не було подано.

Суддя