Справа № 565/886/17
Провадження № 2/565/341/17
У Х В А Л А

24 травня 2017 року м.Вараш

Суддя Кузнецовського міського суду Рівненської області Демчина Т.Ю., вивчивши позовну заяву ОСОБА_1 до газети «Вараш» про спростування недостовірної інформації, -

в с т а н о в и в :

До суду надійшла позовна заява ОСОБА_1 до газети «Вараш» про визнання недостовірною інформації та її спростування з вимогами визнати недостовірною інформацію, повідомлену відповідачем та опубліковану в газеті «Вараш» № 9 (68) від 19.05.17 р. у статті «ОСОБА_1 знову порушує закон» про те, що «ОСОБА_2 дуже вміло уникає покарання», а також зобовязати відповідача спростувати поширену про нього недостовірну інформацію.

Відповідно до ст.30 ЦПК України, сторонами в цивільному процесі є позивач і відповідач. Позивачем і відповідачем можуть бути фізичні і юридичні особи, а також держава.

Статтею 119 ЦПК України передбачено, що позовна заява, крім інших даних, повинна містити: ім'я (найменування) позивача і відповідача, їх місце проживання (перебування) або місцезнаходження.

Позивачем ОСОБА_1 вимоги вищезазначеної статті при поданні позову не додержані.

Так, відповідачем у позові зазначено газету «Вараш», проте, відомості про таку юридичну особу у Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, відсутні.

Як зазначив Верховний Суд України у п.9 постанови Пленуму № 1 від 27.02.09 р. «Про судову практику у справах про захист гідності та честі фізичної особи, а також ділової репутації фізичної та юридичної особи», відповідачами у справі про захист гідності, честі чи ділової репутації є фізична або юридична особа, яка поширила недостовірну інформацію, а також автор цієї інформації. Якщо позов пред'явлено про спростування інформації, опублікованої в засобах масової інформації, то належними відповідачами є автор і редакція відповідного засобу масової інформації чи інша установа, що виконує її функції, оскільки згідно з ст.21 Закону про пресу редакція або інша установа, яка виконує її функції, здійснює підготовку та випуск у світ друкованого засобу масової інформації. У разі, коли редакція друкованого засобу масової інформації не має статусу юридичної особи, належним відповідачем є юридична особа, структурним підрозділом якої є редакція. Якщо редакція не є структурним підрозділом юридичної особи, то належним відповідачем виступає засновник друкованого засобу масової інформації.

Вказаний недолік підлягає усуненню шляхом подання до суду позовної заяви з вірним зазначенням відповідача та його місцезнаходження.

Позовна заява містить вимогу про спростування недостовірної інформації шляхом опублікування спростування у цій же газеті на тому ж місці шпальти та тим же шрифтом під заголовком «Спростування» наступного змісту: «У випуску № 9 (68) від 19 травня 2017 року газетою «Вараш», формальним засновником якої, за словами мешканців міста, є хвора на голову, - ОСОБА_3, а фактично поважна особа, власник, синок якого приватизував майже все місто, здійснюючи діяльність без дозволів, вказівки якого виконуються по дискредитації міського голови м.Вараш ОСОБА_4 та депутатів і людей, які з ним знайомі або помічені в його оточенні, оскільки коштів на утримання безкоштовної газети «Вараш» та випусків в кольорових тонах, ОСОБА_3 не мала й не має, була опублікована недостовірна інформація в статті «Анаторлій ОСОБА_1 знову порушує закон» про те, що «… ОСОБА_2 дуже вміло уникає покарання…» в силу того, що покарання можна уникнути, якщо воно призначено вироком суду, який відсутній відносно ОСОБА_1П.»

Відповідно до ст.7 ЦПК України, мова цивільного судочинства визначається статтею 14 Закону України «Про засади державної мовної політики».

Статтею 277 ЦК України передбачено, що фізична особа, особисті немайнові права якої порушено внаслідок поширення про неї та (або) членів її сім'ї недостовірної інформації, має право на відповідь, а також на спростування цієї інформації. Фізична особа, особисті немайнові права якої порушено у друкованих або інших засобах масової інформації, має право на відповідь, а також на спростування недостовірної інформації у тому ж засобі масової інформації в порядку, встановленому законом. Спростування недостовірної інформації здійснюється у такий же спосіб, у який вона була поширена.

Такий порядок спростування недостовірної інформації встановлений статтею 37 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні».

Відповідно до ст.13 ЦК України, цивільні права особа здійснює у межах, наданих їй договором або актами цивільного законодавства. При здійсненні своїх прав особа зобов'язана утримуватися від дій, які могли б порушити права інших осіб, завдати шкоди довкіллю або культурній спадщині. Не допускаються дії особи, що вчиняються з наміром завдати шкоди іншій особі, а також зловживання правом в інших формах. При здійсненні цивільних прав особа повинна додержуватися моральних засад суспільства.

Статтею 16 ЦК України передбачено, що кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу. Даною нормою передбачено способи захисту цивільних прав, одним з яких є відновлення становища, яке існувало до порушення. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом. Суд може відмовити у захисті цивільного права та інтересу особи в разі порушення нею положень частин другої - п'ятої статті 13 цього Кодексу.

Із змісту ст.34 Конституції України, ст.ст.7, 8 ЦПК України, ст.ст.13, 16, 270, 273, 277, 297 ЦК України, ст.ст.3, 37 Закону України «Про друковані засоби масової інформації (пресу) в Україні» вбачається, що зміст позовних вимог та повідомлення про спростування недостовірної інформації не може містити висловів, спрямованих на завдання шкоди іншій особі, чи образ.

Вказаний недолік позовної заяви підлягає усуненню шляхом подання до суду позовної заяви з вимогами, зміст яких не порушує положення частин другої - п'ятої ст.13 ЦК України.

Статтею 121 ЦПК України передбачено, що суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Враховуючи викладене, керуючись ст.ст.119, 121, 209-210 ЦПК України, суддя -

у х в а л и в :

Залишити без руху позовну заяву ОСОБА_1 до газети «Вараш» про спростування недостовірної інформації.

Надати позивачу для виправлення недоліків позовної заяви пятиденний строк з дня отримання копії цієї ухвали.

Суддя :