overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Провадження № 2/761/4881/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 вересня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

при секретарі Триндюк А. М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач звернувся до суду з позовом, в якому просить розірвати шлюб, посилаючись на те, що з 01 червня 2016 року перебуває з відповідачем у шлюбі, зареєстрованому у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 494. Сімейне життя не склалося через відсутність взаєморозуміння між сторонами, розходження поглядів на сімейні відносини та сімейні обов'язки з ведення спільного господарства, через що, з квітня 2017 року фактичні шлюбні відносини між ними припинилися, спільне господарство не ведуть, вважає, що подальше сумісне життя і збереження сім'ї неможливе.

Позивач в судовому засіданні підтримала вимоги, викладені в позовній заяві та просила їх задовольнити в повному обсязі.

Відповідач в судовому засіданні заперечував проти задоволення позову.

Заслухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

В судовому засіданні встановлено, що сторони зареєстрували шлюб 01 червня 2016 року у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 494 (а. с. 4).

Від шлюбу мають доньку, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а.с. 5).

З квітня 2017 року сторони не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім'ю не мають.

Згідно ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд вважає, що подальше спільне життя подружжя і збереження сім'ї суперечить інтересам позивача, так як сторони не ведуть спільного господарства, не мають спільного бюджету, не підтримують шлюбних стосунків, наміру зберігати сім'ю не мають, що є підставою для розірвання шлюбу.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 112, 235 Сімейного кодексу України, ст. ст. 10, 60, 213, 215, 224-226 ЦПК України, суд

в и р і ш и в:

Позов задовольнити в повному обсязі.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 01 червня 2016 року у Шевченківському районному у місті Києві відділі державної реєстрації актів цивільного стану Головного територіального управління юстиції у місті Києві, актовий запис № 494 - розірвати.

Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня його проголошення, а в разі, якщо рішення було проголошено без участі особи, яка його оскаржує, апеляційна скарга подається протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя:
Провадження № 2/761/900/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 вересня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді Макаренко І.О.

при секретарі Триндюк А.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики,

в с т а н о в и в:

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом.

В судовому засіданні позивач заявив клопотання про призначення судової оціночно-будівельної експертизи.

Представник відповідача проти проведення експертизи не заперечував, але просив проведення експертизи доручити Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

Згідно ст. 143 ЦПК України для з'ясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Дослідивши матеріали справи суд вважає, що клопотання підлягає задоволенню.

На підставі викладеного, керуючись ст. 143 ЦПК України, суд,

у х в а л и в:

Клопотання задовольнити.

Призначити судову оціночно-будівельну експертизу, у справі № 761/20412/16-ц (пров. № 2/761/900/2017) за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості за договором позики.

Поставити перед експертами питання:

«Яку суму складала ринкова вартість ? частини житлового будинку загальною площею 44,2 кв. м., розташованого за адресою: м. Київ, вул. Краснодарська, будинок №30, станом на 15 червня 2016 року?»

Проведення експертизи доручити експертам Київському науково-дослідному інституту судових експертиз.

В розпорядження експертів надати цивільну справу № 761/20412/16-ц (пров. № 2/761/900/2017).

Експертів попередити про кримінальну відповідальність за ст. ст. 384, 385 КК України.

Витрати по проведенню експертизи покласти на ОСОБА_1.

Витребувати у ОСОБА_2 правовстановлюючі документи на земельну ділянку і технічний паспорт на будинок АДРЕСА_1. Зобов'язати ОСОБА_2 надати зазначені документи у строк до 01 жовтня 2017 року.

Попередити сторони по справі, що відповідно до ч. 1 ст. 146 ЦПК України у разі ухилення особи, яка бере участь у справі, від подання експертам необхідних матеріалів, документів або від іншої участі в експертизі, якщо без цього провести експертизу неможливо, суд залежно від того, хто із цих осіб ухиляється, а також яке для них ця експертиза має значення, може визнати факт, для з'ясування якого експертиза була призначена, або відмовити у його визнанні.

На час проведення експертизи провадження по справі - зупинити.

Ухвала може бути оскаржена лише у частині зупинення провадження до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва протягом 5 днів з дня її проголошення.

Суддя:
Провадження № 2/761/7181/2017
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 вересня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Піхур О.В., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа : Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Деделюк Світлана Юріївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, виключення запису про право власності, -

в с т а н о в и в :

У вересні 2017 року позивач звернувся до Шевченківського районного суду м. Києва з даною позовною заявою.

Під час вивчення матеріалів позовної заяви було встановлено, що заява подана з порушенням вимог ч. 5 ст. 119 ЦПК України, відповідно до якої позивач повинен додати до позовної заяви документ, що підтверджує сплату судового збору .

Згідно із Законом України «Про судовий збір», із позовних заяв немайнового характеру, що подаються до суду фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, судовий збір справляється в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. У разі коли в позовній заяві об'єднано дві і більше вимог немайнового характеру, судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру.

Абзацом 4 статті 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» з 1 січня 2017 року встановлено прожитковий мінімум на одну працездатну особу в розрахунку на місяць у розмірі 1600 гривень.

Судовий збір має бути сплачено на р/р № 0011, МФО - 820019, код платежу - 22030001, ЄДРПОУ - 37995466, одержувач - УДКСУ у Шевченківському районі ГУ ДКСУ у м. Києві, Банк одержувача - ГУ ДКУ в місті Києві.

Позивачем сплачено судовий збір в розмірі 320,00 грн. тільки за заяву про забезпечення позову.

В порушення вищезазначених вимог, позивачем не сплачено судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру (дві) та не надано документ, що підтверджує сплату судового збору.

Тому, позивачу необхідно сплатити судовий збір за кожну вимогу немайнового характеру (дві) та надати суду оригінали документу, що підтверджує сплату судового збору.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, заява, подана без додержання вимог, викладених у ст. 119, 120 ЦПК України, підлягає залишенню без руху з наданням строку для усунення недоліків, оскільки зазначені недоліки перешкоджають суду відкрити провадження у справі.

З огляду на викладене, керуючись ст.ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд,

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа : Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Деделюк Світлана Юріївна про визнання недійсним договору купівлі-продажу квартири, виключення запису про право власності - залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

У разі невиконання ухвали суду у встановлений строк позовна заява буде вважатися неподаною і повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя
Провадження № 2/760/1875/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва у складі:

головуючого судді - Усатової І.А.

при секретарі - Козак К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2про стягнення заборгованості по аліментам та пені, -

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Солом'янського районного суду м. Києва перебуває справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2про стягнення заборгованості по аліментам та пені.

Позивачка, звертаючись до суду з даним позовом, посилалась на те, що 11.06.2010 між нею та відповідачем було укладено договір між батьками про сплату аліментів на дитину та участь у її вихованні, посвідчений державним нотаріусом п'ятої Київської нотаріальної контори та зареєстровано в реєстрі за №3-1301, однак, відповідач свої зобов'язання за договором виконував невчасно та не в повному обсязі, а тому у нього виникла заборгованість перед позивачкою зі сплати аліментів.

Виходячи з вищенаведеного, позивачка просила стягнути з відповідача на свою користь заборгованість зі сплати аліментів в розмірі 31 522,00 грн., а також неустойку (пеню) за прострочення сплати аліментів в розмірі 191 122,52 грн.

В судовому засіданні 19.09.2017 судом поставлено на обговорення питання про закриття провадження в частині стягнення заборгованості зі сплати аліментів в розмірі 31 522,00 грн.

Позивач в судовому засіданні не заперечувала проти закриття провадження в частині стягнення заборгованості зі сплати аліментів в розмірі 31 522,00 грн.

Суд, заслухавши сторін, дослідивши матеріали справи, прийшов до висновку про закриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2в частині стягнення заборгованості по аліментам.

Відповідно до ст. 189 СК України батьки мають право укласти договір про сплату аліментів на дитину, у якому визначити розмір та строки виплати. Умови договору не можуть порушувати права дитини, які встановлені цим Кодексом. Договір укладається у письмовій формі і нотаріально посвідчується. У разі невиконання одним із батьків свого обов'язку за договором аліменти з нього можуть стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса.

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 205 ЦПК України, суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо справа не підлягає розгляду в порядку цивільного судочинства.

Виходячи з вищенаведеного, заборгованість по аліментам в даному випадку з відповідача може стягуватися на підставі виконавчого напису нотаріуса, а тому розгляд даної вимоги не підлягає розгляду в суді.

Враховуючи обставини викладені вище, керуючись ст.ст. 205, 206 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2про стягнення заборгованості по аліментам та пені - закрити в частині стягнення заборгованості зі сплати аліментів в розмірі 31 522,00 грн..

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції протягом 5 днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
У Х В А Л А

[1]

20 вересня 2017 року суддя Апеляційного суду м. Києва Прокопчук Н.О., вирішуючи питання відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою Антитерористичного центру при Службі безпеки України в особі представника Приходько Алли Володимирівни на рішення Печерського районного суду м. Києва від 14 червня 2017 року в цивільній справі за позовом

ОСОБА_2 та третьої особи із самостійними вимогами на предмет спору ОСОБА_3 до Держави України в особі Кабінету Міністрів України, Державної казначейської служби України, Антитерористичного центру при Службі безпеки України, Міністерства оборони України, Міністерства внутрішніх справ України, Головного управління Національної Гвардії України, Третя особа: Служба безпеки України, Адміністрація Державної прикордонної служби України, Донецька облдержадміністрація, Обласна військово-цивільна адміністрація, Міністерство юстиції України, Управління державної охорони України, Міністерство регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України про стягнення матеріальної та моральної шкоди, ―

В С Т А Н О В И Л А:

Рішенням Печерського районного суду м. Києва від 14.06.2017 року вказаний позов задоволено частково.

Відшкодовано ОСОБА_2 та ОСОБА_3 за рахунок коштів Державного бюджету України по 226 130 грн. 35 коп. майнової шкоди, заподіяної терористичним актом за пошкоджене майно, та по 10 000 грн. у відшкодування моральної шкоди. У задоволенні решти позовних вимог відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним рішенням суду, Антитерористичний центр при Службі безпеки України в особі представника Приходько А.В. звернувся до суду з апеляційною скаргою.

Ухвалою Апеляційного суду м. Києва від 17.07.2017 року апеляційна скарга була залишена без руху та надано строк у п'ять днів для усунення її недоліків шляхом надання суду оригіналу квитанції про сплату судового збору.

Як убачається з матеріалів справи, заявник отримав копію вищевказаної ухвали 25.07.2017 року.

Разом з тим, станом на 20.09.2017 року апелянт вимоги, зазначені в ухвалі Апеляційного суду м. Києва від 17.07.2017 року, не виконав, сплату судового збору ним здійснено не було.

Згідно з п. 2 ст. 297 ЦПК України, до апеляційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 295 ЦПК України, а також у разі несплати суми судового збору, застосовується положення статті 121 ЦПК України.

З урахуванням наведених обставин, апеляційну скаргу необхідно визнати неподаною та повернути заявнику.

Керуючись ст.ст. 74, 77, 121, 208, 209, 210, 295, 297 ЦПК України,-

У Х В А Л И Л А:

Апеляційну скаргу Антитерористичного центру при Службі безпеки України в особі представника Приходько Алли Володимирівни на рішення Печерського районного суду м. Києва від 14 червня 2017 року ― вважати неподаною та повернути.

Додані до апеляційної скарги матеріали повернути заявнику.

Ухвала може бути оскаржена протягом двадцяти днів в касаційному порядку.

Суддя Н.О. Прокопчук

Справа № 757/61954/16-ц

№ апеляційного провадження: 22-ц/796/8761/2017

Головуючий у суді першої інстанції: Батрин О.В.

Доповідач у суді апеляційної інстанції: Прокопчук Н.О.
Справа №489/6131/16-ц
УХВАЛА

06 березня 2017 р. Ленінський районний суд м. Миколаєва в складі: головуючого судді Губницького Д.Г., при секретарі Наумкіній І.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Миколаєві цивільну справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

У грудні 2016 р. Банк звернувся до суду з позовом до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором від 24 квітня 2012 року на загальну суму 16 457,30 грн.

В судове засідання сторони не зявились, представник позивача надала клопотання про слухання справи у її відсутність, підтримку позовних вимог.

Суд, дослідивши матеріали справи, дійшов до висновку, що провадження по справі слід закрити.

Згідно копії актового запису про смерть № 97 від 09 березня 2016р., ОСОБА_1, який народився 13 лютого 1949 року, помер 07 березня 2016р. у м. Миколаєві.

Відповідно до статті 526 ЦК України зобов'язання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства.

Частиною 4 ст. 25 ЦК України передбачено, що цивільна правоздатність фізичної особи припиняється у момент її смерті.

Таким чином, позов може бути пред'явлений тільки до особи, яка на час вчинення процесуальної дії є живою.

Згідно зі ст. 37 ЦПК України у разі смерті фізичної особи, припинення юридичної особи, заміни кредитора чи боржника у зобов'язанні, а також в інших випадках заміни особи у відносинах, щодо яких виник спір, суд залучає до участі у справі правонаступника відповідної сторони або третьої особи на будь-які стадії цивільного процесу.

Разом з тим, як зазначено вище, відповідач ОСОБА_1 помер 09 березня 2016р. Між тим, позов до неї пред'явлений в грудні2016 року. На момент відкриття провадження інформація про смерть відповідача була відсутня, однак з урахуванням таких відомостей на даний час, провадження у справі слід закрити на підставі п. 6 ч. 1 ст. 205 ЦПК України.

Керуючись ст. 205 ЦПК України, суд, -

УХВАЛИВ:

Провадження у справі за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційний банк Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором закрити.

Ухвала може бути оскаржена до апеляційного суду Миколаївської області шляхом подання апеляційної скарги через Ленінський районний суд м. Миколаєва протягом 5 днів з дня її проголошення, а особами, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення ухвали - в тому ж порядку і в той самий строк, який обраховується з дня отримання її копії.

Суддя Д.Г. Губницький
Справа №601/649/17
Провадження № 2/601/501/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24 травня 2017 року Кременецький районний суд Тернопільської області

в складі: головуючого судді Білосевич Г.С.

за участю секретаря Васільєвої О.М.

розглянувши у попередньому судовому засіданні в залі суду м. Кременець цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Устечківської сільської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернувся в суд з позовом, в якому просить визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори. В своїх позовних вимогах позивач посилається на те, що 04 січня 2002 року помер його дядько ОСОБА_2. Після його смерті залишилось спадкове майно, яке позивач має намір успадкувати. 11.04.2000 року ОСОБА_2 склав заповіт, згідно якого належну йому земельну ділянку заповів позивачу. Однак позивач у встановлений 6-місячний строк не звернувся із заявою про прийняття спадщини до нотаріальної контори, оскільки лише в березня 2017 року позивач віднайшов заповіт та правовстановлюючі документи на дане спадкове майно. За таких обставин позивач просить суд визначити йому додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини до нотаріальної контори.

Представник відповідача в судове засідання не зявився, однак надіслав до суду заяву, в якій позовні вимоги визнає та просить справу слухати у його відсутності.

Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні факти та відповідні їм правовідносини:

ОСОБА_2 помер 04 січня 2002 року, згідно свідоцтва про смерть серії І-ИД № 136913.

Згідно заповіту, посвідченого 11.04.2000 року секретарем Устечківської сільської ради Кременецького району Тернопільської області, ОСОБА_2 заповів належний йому сертифікат на право на земельну частку (пай) ОСОБА_1

Приватним нотаріусом 21 квітня 2017 року ОСОБА_1 відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на майно, що залишилось після смерті ОСОБА_2

Відповідно до ст. 1268 ЦК України спадкоємець за законом чи за заповітом має право прийняти спадщину, тому ОСОБА_1 має право прийняти спадщину, яка залишилась після смерті ОСОБА_2

У відповідності до ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

На підставі вищесказаного та керуючись ст.ст. 10, 60, 212, 214, 215, 218 ЦПК України, ст.ст. 1268, 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

ОСОБА_1 визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, після померлого 04 січня 2002 року ОСОБА_2 - три місяці.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано.

Апеляційна скарга на рішення суду подається до апеляційного суду Тернопільської області через Кременецький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий:
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
_____________________________________________________
Апеляційне провадження
У Х В А Л А

20 вересня 2017 року суддя судової палати з розгляду цивільних справ Апеляційного суду міста Києва Рейнарт І.М., вирішуючи питання про відкриття апеляційного провадження за апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу судді Дарницького районного суду міста Києва від 31 серпня 2017 року про відмову у відкритті провадження у цивільній справі за позовною заявою ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до державного реєстратора на нерухоме майно філії комунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва Зеленського Сергія Олександровича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про визнання незаконним та скасування рішення,

встановив:

до Апеляційного суду міста Києва надійшла вищезазначена цивільна справа із апеляційною скаргою представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 на ухвалу судді від 31 серпня 2017 року.

Однак, вказана цивільна справа не оформлена належним чином, оскільки у додатках до апеляційної скарги представник позивача зазначив, що приєднав оригінал квитанції про сплату судового збору, проте в матеріалах справи така квитанція відсутня, а у порушення вимог п. 2.6. Інструкції з діловодства у місцевих загальних судах, апеляційних судах областей, апеляційних судах міст Києва та Севастополя, апеляційному суді АР Крим та Вищому спеціалізованому суді України з розгляду цивільних і кримінальних справ, працівниками канцелярії суду не складено відповідного акту у двох примірниках, один з яких надсилається відправнику, а другий додається до вхідних документів.

Згідно ч. 7 ст. 297 ЦПК України при надходженні неналежно оформленої справи суддя-доповідач повертає справу до суду першої інстанції, про що постановляє ухвалу із зазначенням строку, протягом якого суд першої інстанції має усунути недоліки.

Відповідно до п. 9 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 12 від 24 жовтня 2008 року «Про судову практику розгляду цивільних справ в апеляційному порядку» при вирішенні питання про повернення до суду першої інстанції справи, яка надійшла разом з апеляційною скаргою, для усунення недоліків у її оформленні апеляційні суди повинні враховувати, що перелік недоліків у оформленні справи, про які йдеться в частині четвертій статті 297 ЦПК як про підставу для повернення справи до суду першої інстанції з метою їх усунення, не є вичерпним.

Враховуючи викладене, вважаю, що справу необхідно повернути до суду першої інстанції для дооформлення.

Керуючись ст. 297 ЦПК України, суддя

ухвалив:

цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_4, ОСОБА_2, ОСОБА_5, ОСОБА_6 до державного реєстратора на нерухоме майно філії комунального підприємства Київської обласної ради «Готово» міста Києва Зеленського Сергія Олександровича, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю «Кей-Колект» про визнання незаконним та скасування рішення повернути до Дарницького районного суду міста Києва для належного оформлення в дводенний строк з дня надходження справи.

Ухвала оскарженню у касаційному порядку не підлягає.

Суддя