Cправа № 242/5688/16-ц
Провадження № 2/242/280/17
У Х В А Л А

про відмову у призначенні судової експертизи

23 лютого 2017 року м. Селидове

Селидівський міський суд Донецької області у складі:

головуючого - судді Коліщук З.М.,

з участю секретаря Яцканич А.В.,

розглянувши у порядку ч.2 ст.197 ЦПК України цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ПАТ Місто-Банк про стягнення заборгованості з орендної плати,

встановив:

ОСОБА_1 предявив позов до ПАТ Місто-Банк про стягнення заборгованості з орендної плати на суму 175 066, 67 грн., пені - 51 111,82 грн., інфляційних витрат 19 904,88 грн., 3% річних 5 487,04 грн., а всього на суму 251 570,41 грн., а також судовий збір у розмірі 2 515,70 грн.

Під час розгляду зазначеної справи по суті через канцелярію суду представник відповідача подав клопотання про призначення почеркознавчої експертизи на вирішення якої поставити питання, чи належить підпис на додаткових угодах № 2 від 01.07.2014 та № 3 від 01.04.2016 - ОСОБА_1.

Представник позивача подав заперечення проти задоволення даного клопотання і вважає, що дане клопотання спрямовано на затягування строків розгляду справи і в його задоволенні просить відмовити.

З`ясувавши обставини справи, суд прийшов до висновку, що в задоволенні клопотання про призначення почеркознавчої експертизи слід відмовити з наступних підстав.

Згідно ст. 143 ЦПК України для зясування обставин, що мають значення для справи і потребують спеціальних знань у галузі науки, мистецтва, техніки, ремесла тощо, суд призначає експертизу за заявою осіб, які беруть участь у справі.

Судова експертиза призначається лише у разі дійсної потреби у спеціальних знаннях для встановлення фактичних даних, що входять до предмета доказування, тобто у разі, коли висновок експерта не можуть замінити інші засоби доказування.

Згідно ст. 145 ЦПК України призначення експертизи є обовязковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами.

При цьому, статтею 145 ЦПК України визначено вичерпний перелік питань для вирішення яких призначення експертизи є обов'язковим, а саме: для встановлення характеру і ступеню ушкодження здоров'я, психічного стану особи та віку особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.

Згідно п.1.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень та Науково-методичних рекомендацій з питань підготовки та призначення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України від 08 жовтня 1998 року за №53/5, з відповідними змінами та доповненнями на час розгляду даного клопотання судом, основним завданням почеркознавчої експертизи є ідентифікація виконавця рукописного тексту, обмежених за обсягом рукописних записів (буквених та цифрових) і підпису. Цією експертизою вирішуються і деякі неідентифікаційні завдання (установлення факту виконання рукопису під впливом будь-яких (природних, штучних) збиваючих факторів; у незвичних умовах або в незвичайному стані виконавця, навмисно зміненим почерком, з наслідуванням почерку іншої особи; визначення статі виконавця, а також належності його до певної групи за віком тощо). Для проведення почеркознавчих досліджень рукописних записів та підписів надаються оригінали документів.

Крім того, даною Інструкцією передбачено, що для проведення почеркознавчої експертизи експерту мають бути представлені вільні, умовно-вільні та експериментальні зразки почерку чи підпису особи, яка підлягає ідентифікації. Під вільними зразками розуміються ті, які достовірно виконані певною особою до відкриття провадження у справі і не повязані з обставинами справи. При цьому вільні зразки мають бути надані по змозі не менш ніж на 15 документах, експериментальні не менш ніж 5-8 аркушів.

Також не заявлено клопотань щодо витребування необхідної кількості документів в порядку, передбаченому статтею 137 ЦПК України, а суд позбавлений можливості самостійно витребувати докази виходячи з принципу диспозитивності цивільного судочинства, закріпленого в статті 11 ЦПК України.

Із матеріалів справи відомо, що позивачем предявлено позов про стягнення заборгованості з орендної плати, мотивуючи тим, що відповідачем неодноразово сплачувалась орендна плата, укладались додаткові угоди на продовження строку, зміну суми орендної плати та зміну реквізитів орендодавця, орендоване приміщення було повернено відповідно до акту прийому-передачі від 14.09.2016. Однак, виникла заборгованість з орендної плати за періоди березень-грудень 2015 року та з 1 червня по 14 вересня 2016 року.

Посилання відповідача на те, що копія договору оренди не містить підписів і печаток сторін та він є нікчемним, а додаткові угоди № 2 від 01.07.2014 року та № 3 від 01.04.2016 року є недостовірними, оскільки у відповідача є сумніви щодо дійсності підпису позивача, суд не сприймає, так як надані позивачем договір оренди та додаткові угоди належним чином оформлені, підписані сторонами та мають печатки. Сторони є вільними в укладанні договору та визначення умов до нього.

Крім того, відповідач протягом дії договору погоджувався із щомісячною сумою орендної плати, сплачував її, підписував укладенні додаткові угоди на продовження строку, зміну суми орендної плати та зміну реквізитів орендодавця, орендоване приміщення повернув відповідно до акту прийому-передачі і жодного разу не зазначав сумніви щодо невідповідності договору оренди чи додаткових угод.

Вимог про визнання недійсним договору оренди та додаткових угод № 2 від 01.07.2014 та № 3 від 01.04.2016 заявлено не було, хоча право на звернення за таким позовом ґрунтується на положеннях ст.3 ЦПК України, якою закріплено право кожної заінтересованої особи на звернення до суду за захистом своїх прав та інтересів. Тому, призначення і проведення почеркознавчої експертизи виходить за межі предмета доказування у даній справі.

На підставі викладеного, суд прийшов до висновку про необґрунтованість заявленого клопотання та необхідність відмовити у його задоволенні

Керуючись ст.ст. 168, 208 - 210 ЦПК України, суд

у х в а л и в:

Відмовити в задоволенні клопотання представника відповідача ОСОБА_2 про призначення почеркознавчої експертизи.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя