ВАСИЛЬКІВСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 362/6249/15-ц
Провадження № 2/362/64/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

01 березня 2017 року Васильківський міськрайонний суд Київської області в складі:

головуючого - судді Ковбеля М.М.,

при секретарі - Сілецькій М.О.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Василькові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ житлового будинку в натурі,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася до суду з вищезазначеним позовом, обґрунтовучи свої позовні вимоги тим, що вони з відповідачем є власниками будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1. На думку позивача, відповідач не бажає добровільно провести поділ будинку, чим порушує її права як співвласника майна.

Представник позивача в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву, в якій позовні вимоги підтримав та просила здійснити поділ домоволодіння відповідно до варіанту №2 висновку судової будівельно-технічної експертизи від 24.10.2016 року, просив справу слухати без його участі.

Відповідач в судове засідання не з'явився, надіславши до суду заяву, в якій просив слухати справу за його відсутності, погоджується з поділом спірного житлового будинку відповідно до варіанту №2 висновку судової будівельно-технічної експертизи від 24.10.2016 року.

Суд, дослідивши письмові матеріали справи приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог статей 1 та 3 ЦПК України, завданням цивільного судочинства є розгляд і вирішення цивільних справ з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, за захистом яких кожна особа має право звернутися до суду.

Частиною 1 ст. 11 Цивільно-процесуального кодексу України встановлено, що суд розглядає цивільну справи не інакше як за зверненням фізичних чи юридичних осіб, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених ними вимог і на підставі доказів сторін та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч.1 ст. 60 ЦПК України кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу.

Судом встановлено, що зі свідоцтва про право на спадщину за заповітом, посвідченого державним нотаріусом Васильківської районної державної нотаріальної контори Київської області Смоліною І.В. від 24 червня 2015 року, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 успадкували після смерті матері ОСОБА_4 в рівних частках по 1/2 частці спадщини, яка складається із 3/4 часток житлового будинку загальною площею 99,5 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1.

Крім того, на підставі договору дарування, посвідченого державним нотаріусом Васильківської районної державної нотаріальної контори Київської області Смоліною І.В. від 27 червня 2015 року, ОСОБА_1 є власником 1/4 частки житлового будинку загальною площею 99,5 кв.м, що розташований за адресою: АДРЕСА_1.

Право власності ОСОБА_1 на 5/8 частки спірного будинку підтверджується також витягами про реєстрацію права власності на нерухоме майно №39620045 від 24.06.2015 року та №39788755 від 27.06.2015 року.

Висновком судової будівельно-технічної експертизи 24.10.2016 року запропоновані варіанти поділу спірного будинку в натурі з урахуванням переобладнань.

Відповідно до положення ст. 364 ЦК України співвласник має право на виділ у натурі частки із нерухомого майна, що є у спільній частковій власності. Якщо виділ у натурі частки із спільного майна не допускається згідно із законом або є неможливим (частина друга статті 183 цього Кодексу), співвласник, який бажає виділу, має право на одержання від інших співвласників грошової або іншої матеріальної компенсації вартості його частки.

Відповідно до вимог ст.370 ЦК України, співвласники мають право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній сумісній власності. У разі виділу частки із майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що частки кожного із співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними, законом або рішенням суду.

У відповідності до ст. 372 ЦК України майно, що є у спільній сумісній власності, може бути поділене між співвласниками за домовленістю між ними. У разі поділу майна, що є у спільній сумісній власності, вважається, що співвласників у праві спільної сумісної власності є рівними, якщо інше не встановлено домовленістю між ними або законом. У разі поділу майна між співвласниками право спільної сумісної власності на нього припиняється.

З роз'яснень, що містяться в п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», при вирішенні справ про виділ в натурі часток жилого будинку, що є спільною частковою власністю, судам належить мати на увазі,що це можливо, якщо кожній із сторін може бути виділено відокремлену частину будинку з самостійним виходом (квартиру). Виділ також може мати місце при наявності технічної можливості переобладнати приміщення в ізольовані квартири.

Оскільки судом встановлено можливість виділу в натурі частки майна, що є у спільній частковій власності сторін, суд вважає за необхідне виділити позивачеві та відповідачеві частки домоволодіння, відповідно до варіанту №2 (додаток №2) висновку судової будівельно-технічної експертизи від 24.10.2016 року, який погоджено сторонами. За вказаних обставин та вимог закону суд вважає можливим задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.

Позовні вимоги в частині відшкодування судових витрат підлягають до задоволення, оскільки, згідно ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої постановлено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею та документально підтвердженні судові витрати.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 364, 370, 372 ЦК України, п.6 Постанови Пленуму Верховного суду України «Про практику застосування судами законодавства, що регулює право приватної власності громадян на жилий будинок», ст. 10, 60, 88, 208, 209, 212- 215, 218, 223, 294, ч. 4 ст.295 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов - задовольнити.

Виділити в натурі ОСОБА_1 5/8 частки житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, а саме:

в будівлі літ. "А" житловий будинок загальна площа 39,4 кв.м: приміщення 2-3 площею 8,4 кв.м, примішення 2-4 площею 7,6 кв.м, приміщення 2-5 площею 18,0 кв.м, приміщення 2-6 площею 5,4 кв.м, вартістю 51 098,00 гривень;

прибудова а1 вартістю 46 121,00 гривень;

сарай з погребом Б вартістю 40 521,00 гривень;

сарай В вартістю 12 639,00 гривень;

вбиральня Г вартістю5 832,00 гривень;

огорожа №1 вартісю 13817,00;

ворота, хвіртка №2 вартістю 2183,00 гривень,

а разом вартістю 172 211,00 гривень.

Виділити в натурі ОСОБА_2 3/8 частки житлового будинку, що розташований за адресою: АДРЕСА_1, а саме:

в будівлі літ. "А" житловий будинок загальна площа 37,9 кв.м: приміщення 1-3 площею 14,2 кв.м, примішення 1-4 площею 17,9 кв.м, приміщення 1-5 площею 5,8 кв.м, вартістю 49 153,00 гривень;

прибудова а вартістю 47 609,00 гривень;

а разом вартістю 96 762,00 гривень.

Горище та дах житлового будинку з прибудовою поділити між співласниками по уявній лінії, що продовжує лінію поділу приміщень в будинку та прибудовах

Стягнути із ОСОБА_1 на користь ОСОБА_2 4 103,00 гривень в рахунок компенсації його частки у майні.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судові витрати, а саме сплачений судовий збір в розмірі 727,38 гривень, витрати на проведення в експертизі в розмірі 6 758,40 гривень.

Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до апеляційного суду Київської області через Васильківський міськрайонний суд Київської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя М.М. Ковбель