overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
справа № 563/514/17
У Х В А Л А

18 травня 2017 року м. Корець

Суддя Корецького районного суду Рівненської області Кулик Є.В., при вирішенні питання про відкриття провадження у справі за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_5 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Перевіривши матеріали справи, вважаю, що позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки її подано з порушенням вимог ст.119 ЦПК України виходячи з таких підстав.

Згідно із п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну щодо позовних вимог майнового характеру. Ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна, відповідно до п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України.

Відповідно до Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність" на підтвердження проведеної оцінки майна складається звіт чи акт про оцінку майна.

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК, такий обов'язок покладається на позивача.

До позовної заяви додається документ, що підтверджує сплату судового збору згідно з ч.5 ст.119 ЦПК України.

Відповідно до ч.2 ст.79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Згідно із п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закон України «Про судовий збір» ставка судового збору із позовної заяви майнового характеру визначається з урахуванням ціни позову, що становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

У зв'язку із чим, позивачам необхідно визначити ціну позову, від якої сплатити судовий збір в повному розмірі (з урахуванням розміру вже сплаченого судового збору) та долучити до заяви документ про його сплату, ставка якого визначена п.п.1,2 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Згідно із ст.121 ЦПК України, вказані обставини є підставою залишення позовної заяви без руху. А тому, внаслідок допущення недоліків суд надає позивачам пятиденний строк для їх усунення. Інакше заява буде вважатись неподаною і її необхідно буде повернути.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, суддя, -

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до ОСОБА_3, ОСОБА_4 про виділ частки із майна, що є у спільній частковій власності залишити без руху.

Надати позивачам ОСОБА_1 та ОСОБА_2 пятиденний строк усунення недоліків позовної заяви, який починає рахуватися з дня отримання позивачами даної ухвали.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Є.В. Кулик
Справа № 687/130/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" лютого 2017 р. смт.Чемерівці

Суддя Чемеровецького районного суду Хмельницької області Кулєбякін В.О., розглянувши цивільну справу за позовом ПАТ КБ «ПриватБанк», представника позивача: ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості в сумі 17007 грн. 67 коп..

01.02.2017 року Чемеровецьким районним судом винесено ухвалу, якою позовну заяву залишено без руху і надано строк п"ять днів з дня отримання копії ухвали для усунення її недоліків у звязку з тим, що позивачем в позовній заяві всупереч вимогам ст. 119 ЦПК України не розмежовано, яку саме суму пені, а яку суму комісії банк просить стягнути в межах суми 3000 грн. 00 коп.. Крім того, позовна заява не містить посилання на докази видачі кредиту в сумі 654 грн. 46 коп., обґрунтування зміни процентної ставки з 01.09.2014 року на 32,40%, а також на 42,00 % з 1.04.2015 року (до позовної заяви додано тарифи, де базова процентна ставка вказана 2,5% на місяць).

Ухвалу Чемеровецького районного суду від 01.02.2017 року позивачем отримано 08.02.2017 року, про що свідчить повідомлення про вручення поштового відправлення (рекомендоване).

У встановлені строки позивачем недоліки не усунуто, а тому позовну заяву слід вважати не поданою і повернути її заявнику.

Згідно вимог п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», сплачена сума судового збору повертається за ухвалою суду у разі повернення заяви або скарги.

В звязку із тим, що зазначена заява повертається заявнику, вважаю за необхідне повернути йому суму судового збору, сплаченого ним при подачі заяви до суду.

Керуючись ст. 121 ЦПК України, п. 2 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір»,-

У Х В А Л И В :

Позовну заяву ПАТ КБ «ПриватБанк», представника позивача: ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення заборгованості вважати не поданою і повернути її позивачу.

Повернення позовної заяви не перешкоджає повторному зверненню із заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для повернення заяви.

Повернути ПАТ КБ «ПриватБанк» (р/р № 3111 в ПАТ КБ «Приватбанк», МФО № 305299, вул.Набережна Перемоги, 50 м.Дніпро 49094), з державного бюджету сплачену суму судового збору в розмірі 1600 грн. 00 коп. згідно платіжного доручення № PROM0BOGМ5 від 20.01.2017 року.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом пяти днів з дня її проголошення.

У разі якщо ухвалу суду було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом пяти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/5973/17
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рудика Л.Д. розглянувши заяву ТзОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України Про теплопостачання, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, ч. 1, 2 ст. 10 Закону України Про приватизацію державного житлового фонду, абз. 2. п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства ,а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання не допускається .
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Рудика Л.Д.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/5760/17
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рудика Л.Д. розглянувши заяву ТзОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України Про теплопостачання, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, ч. 1, 2 ст. 10 Закону України Про приватизацію державного житлового фонду, абз. 2. п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства ,а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання не допускається .
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Рудика Л.Д.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 569/5936/17
Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рудика Л.Д. розглянувши заяву ТзОВ "Рівнетеплоенерго" про видачу судового наказу про стягнення заборгованості за надані послуги з теплопостачання з ОСОБА_1, -
Відповідно до ст. 67, ч. 1 ст. 68, ст. 179 Житлового кодексу України, ст.19 Закону України Про теплопостачання, п.5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, ч. 1, 2 ст. 10 Закону України Про приватизацію державного житлового фонду, абз. 2. п. 7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, - утримання приватизованих квартир здійснюється за рахунок коштів їх власників. Квартиронаймач (власник) зобов'язаний своєчасно вносити плату за комунальні послуги, у строки встановлені договором або законом.
Відповідно до ст.ст. 525, 526 ЦК України зобовязання має виконуватись належним чином відповідно до умов договору та вимог цього кодексу, інших актів цивільного законодавства ,а за відсутності таких умов та вимог-відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Одностороння відмова від зобовязання не допускається .
На підставі викладеного, ст. ст. 525,526 ЦК України, ст. 68 Житлового кодексу України, п. 5 ч. 3 ст. 20 Закону України Про житлово-комунальні послуги, п. 7 "Правил користування приміщеннями житлових будинків", керуючись ст. ст. 96, 102, 103 ЦПК України,-
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: Рудика Л.Д.
Відповідно до ст. 105. ЦПК України, боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється;
4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Відповідно до ст. 106 ЦПК України, у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Справа № 591/5655/16-ц
Провадження № 2/591/457/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
27 лютого 2017 року Зарічний районний суд м. Суми в складі:
головуючого: судді Бурда Б.В. при секретарі: Гребенькової О.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Суми справу за позовом Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк до ОСОБА_1 про стягнення коштів за кредитним договором, -
Представник позивача в судове засідання не зявився. Від нього поступила заява про розгляд справи у його відсутність, не заперечує проти заочного розгляду справи. Відповідач в судове засідання сторони не зявився. Про час і місце розгляду справи повідомлені належним чином. На підставі ст. 224 ЦПК України суд вважає за можливе провести заочний розгляд справи на підставі наявних у справі доказів.
У звязку з неявкою сторін у судове засідання, відповідно до положень ч. 2 ст. 197 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Дослідивши матеріали справи, суд вважає, що позов підлягає задоволенню виходячи з наступного.
Судом встановлено, що позивач та відповідач 09.04.2010 року уклали договір про відкриття карткового рахунку, відповідно до якого відповідач отримав кредитний ліміт у розмірі 300 грн. зі сплатою відсотків за користування кредитом в розмірі визначеному «Тарифами Банку». За умовами договору відповідач мав повертати кредит та сплачувати відсотки за користування ним.
Вказані обставини підтверджуються копією заяви та Умовами та правилами надання банківських послуг.
В порушення вимог Договору відповідач належним чином не виконує умови договору .
Правовідносини, що склалися між сторонами є договірними і врегульовані договором, ст. 526, 530, 536 ЦК України.
На підставі викладеного, керуючись Договором між сторонами, ст. ст. 526, 530, 536 ЦК України, ст.ст. 15, 15-1, 30, 62, 75, 76, 203, 224 ЦПК України, суд
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційного банку „Приватбанк задовольнити.
Відповідач протягом десяти днів з дня отримання копії заочного рішення може подати до Зарічного районного суду м. Суми заяву про його перегляд.
Рішення суду може бути оскаржено позивачем до Судової палати у цивільних справах апеляційного суду Сумської області через Зарічний районний суд м. Суми, шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення суду (для осіб, що не були присутні при проголошення рішення, в той же строк з часу вручення копії рішення) апеляційної скарги.

Суддя
смт.Короп 22 лютого 2017 року
Коропський районний суд Чернігівської області в складі:
головуючого - судді Грушко О.П.
при секретарі - Музиченко Т.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою Публічного акціонерного товариства Комерційний банк „ПРИВАТБАНК до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,-
Представник позивача в судове засідання не зявився, але в матералах справи наявне клопотання представника позивача ОСОБА_2, в якому просить суд розглянути справу без участі представника банку, позовні вимоги підтримує і просить позов задовольнити та не заперечує проти заочного розгляду справи.
Відповідачка ОСОБА_1 на виклик в судове засідання не зявилась, хоча про розгляд справи була повідомлена своєчасно, про що свідчить розписка про отримання судової повістки.
Зі згоди позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Вивчивши матеріал справи, суд приходить до слідуючого висновку.
Згідно ст. 526 ЦК України, зобов'язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно п. 1.1.7.12 Умов і правил надання банківських послуг, договір діє протягом одного року і, якщо жодна із сторін не заявить про його припинення, автоматично лонгується на той же термін. Таким чином, суд приходить до висновку, що строк позовної давності для звернення до суду позивачем не пропущено.
Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність задоволення позову.
Відповідно до ст. 88 ЦПК України, стороні, на користь якої ухвалено рішення, суд присуджує з другої сторони понесені нею і документально підтверджені судові витрати.
А тому необхідно стягнути з відповідача на користь позивача сплачений останнім судовий збір в сумі 1378 грн. 00 коп.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 6, 15, 526, 530, 1048-1050, 1054 ЦК України, ст.ст.10, 60, 88, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд , -
Позов Публічного акціонерного товариства Комерційний банк „ПРИВАТБАНК - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Публічного акціонерного товариства Комерційний банк „ПРИВАТБАНК сплачений останнім судовий збір в сумі 1600 (одна тисяча шістсот) гривень 00 копійок.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Суддя: Грушко О. П.
ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
справа № 753/1990/17
провадження № 2/753/3138/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"13" квітня 2017 р. Дарницький районний суд м. Києва

в складі: головуючого судді ДАНИЛЕНКА В.В.

при секретарі ПАСЬКО І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дарницького районного суду м. Києва перебуває цивільна справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

В судове засідання сторони не з'явилися, хоча були повідомлені про розгляд справи належним чином. Однак, позивачем, через канцелярію суду, подано заяву від 06 квітня 2017 року, в якій вона просить суд залишити позовну заяву без розгляду та повернути суму судового збору сплаченого за подання даної позовної заяви.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 207 Цивільного процесуального кодексу України (далі по тексту - ЦПК України) суд постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Враховуючи наведене та надану позивачем заяву, суд залишає позовну заяву про розірвання шлюбу без розгляду.

Водночас, відповідно ч. 2 ст. 79 ЦПК України розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюється законом.

Так, згідно з п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду у разі залишення заяви або скарги без розгляду (крім випадків, якщо такі заяви або скарги залишені без розгляду у зв'язку з повторним неприбуттям або залишенням позивачем судового засідання без поважних причин та неподання заяви про розгляд справи за його відсутності, або неподання позивачем витребуваних судом матеріалів, або за його заявою (клопотанням).

Суд, дослідивши заяву та матеріали справи, вважає за можливе повернути сплачені позивачем кошти.

На підставі викладеного та керуючись ст. 79, п. 5 ч. 1 ст. 207 ЦПК України та п. 4 ч. 1 ст. 7 Закону України «Про судовий збір», суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу - залишити без розгляду.

Зобов'язати відділення Державної казначейської служби України у Дарницькому районі м. Києва, Головне управління Державної казначейської служби України у м. Києві повернути ОСОБА_1 (суму судового збору в розмірі 640 гривні, який було сплачено згідно квитанції №0.0.697793201.1 від 31.01.2017 року (отримувач: УДКСУ у Дарницькому районі м. Києва, код 38021179, рахунок 0003, МФО 820019).

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва протягом п'яти днів з дня її проголошення або протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

СУДДЯ: ДАНИЛЕНКО В.В.