Провадження № 2/641/243/2017 Справа № 641/8498/16-ц
Комінтернівський районний суд міста Харкова у складі :
головуючого судді: Курганникової О.А.
за участю секретаря судового засідання: Щеглової Г.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигуно - будування» про стягнення середнього заробітку за час затримки розрахунку,
в с т а н о ві и в :
Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовною заявою, в якій просить стягнути з відповідача - Державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигуно- будування» на його користь середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку при звільненні, а також 1000 грн. моральної шкоди.
В обґрунтування свого позову ОСОБА_2 посилався на те, що він працював у відповідача з 17.04.2014р. по 13.11.2015р..
Після звільнення, з ним не було проведено остаточний розрахунок, що змусило його звернутись до суду.
Позивач просить стягнути середній заробіток за весь час затримки, по дату ухвалення рішення по справі.
Також, позивач просив стягнути з відповідача на його користь моральну шкоду, яку він оцінює в 1000 грн..
Позивач до судового засідання не зявився, надав заяву про розгляд справи без його участі та зазначив, що підтримує позовні вимоги у повному обсязі.
Представник відповідача у судове засідання не з*явився, про день та час повідомлявся належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Зі згоди позивача, суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи, відповідно до положень ст.ст. 224 - 226 ЦПК України.
Вислухавши пояснення позивача, дослідивши надані докази в їх сукупності, суд прийшов до наступного.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 працював у відповідача з 17.04.2014р..
13.11.2015 року його було звільнено на підставі п.1ст.36 КЗпП України.
У відповідності до ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, провадиться в день звільнення. Якщо працівник в день звільнення не працював, то зазначені суми мають бути виплачені не пізніше наступного дня після пред'явлення звільненим працівником вимоги про розрахунок.
Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова був частково задоволений позов ОСОБА_1 про стягнення з ДП «ХКБД» середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні за період з з 13 листопада 2015 року по 11.07.2016 року у сумі 20294,96 грн. та моральну шкоду у розміоі 500,00 грн. (а.с. 24-26)

Згідно приписів ч. 1 ст. 117 КЗпП України в разі невиплати з вини власника або уповноваженого ним органу належних звільненому працівникові сум у строки, зазначені в статті 116 цього Кодексу, при відсутності спору про їх розмір підприємство, установа, організація повинні виплатити працівникові його середній заробіток за весь час затримки по день фактичного розрахунку.

При наявності спору про розміри належних звільненому працівникові сум власник або уповноважений ним орган повинен сплатити зазначене в цій статті відшкодування в тому разі, коли спір вирішено на користь працівника. Якщо спір вирішено на користь працівника частково, то розмір відшкодування за час затримки визначає орган, який виносить рішення по суті спору.

Таким чином, закон прямо покладає на підприємство, установу, організацію обов'язок провести зі звільненим працівником повний розрахунок - виплатити всі суми, що належать йому; у разі невиконання такого обов'язку з вини власника або уповноваженого ним органу наступає передбачена ст. 117 КЗпП України відповідальність.

Згідно ч. 1 ст. 360-7 ЦПК України рішення Верховного Суду України, прийняте за наслідками розгляду заяви про перегляд судового рішення з мотивів неоднакового застосування судом (судами) касаційної інстанції одних і тих самих норм матеріального права у подібних правовідносинах, є обов'язковим для всіх суб'єктів владних повноважень, які застосовують у своїй діяльності нормативно-правовий акт, що містить зазначену норму права, та для всіх судів України. Суди зобов'язані привести свою судову практику у відповідність із рішенням Верховного Суду України.

Верховний Суд України у постанові від 21.11.2011 року зазначив, що, установивши під час розгляду справи про стягнення середнього заробітку у зв'язку із затримкою розрахунку при звільненні, що працівникові не були виплачені належні йому від підприємства, установи, організації суми в день звільнення, коли ж він у цей день не був на роботі, наступного дня після пред'явлення ним роботодавцеві вимог про розрахунок, суд на підставі ст. 117 КЗпП України стягує на користь працівника середній заробіток за весь період затримки розрахунку, а в разі непроведення його до розгляду справи - по день постановлення рішення, якщо роботодавець не доведе відсутності в цьому своєї вини. Сама по собі відсутність коштів у роботодавця не виключає його відповідальності.

Враховуючи доведеність в межах даної справи невиплату позивачеві у день звільнення всіх сум, що належать йому від Державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигунобудування», суд приходить до висновку про наявність підстав для стягнення з відповідача на користь позивача середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні по день постановлення рішення по справі.

Щодо розміру середнього заробітку за час затримки розрахунку при звільненні суд зазначає наступне.

У відповідності до п. 1 Порядку обчислення середньої заробітної плати, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України № 100 від 8 лютого 1995 року (далі - Порядок № 100), зазначений Порядок застосовується у випадках, коли згідно з чинним законодавством виплати провадяться виходячи із середньої заробітної плати.

З урахуванням аналізу положень п. 2 Порядку № 100, суд зазначає, що середньомісячна заробітна плата обчислюється виходячи з виплат за останні 2 календарні місяці роботи, що передують події, з якою пов'язана відповідна виплата.

Пунктом 8 Порядку № 100 передбачено, що нарахування виплат, що обчислюються із середньої заробітної плати за останні два місяці роботи, провадяться шляхом множення середньоденного (годинного) заробітку на число робочих днів/годин, а у випадках, передбачених чинним законодавством, календарних днів, які мають бути оплачені за середнім заробітком. Середньоденна (годинна) заробітна плата визначається діленням заробітної плати за фактично відпрацьовані протягом двох місяців робочі (календарні) дні на число відпрацьованих робочих днів (годин), а у випадках, передбачених чинним законодавством, - на число календарних днів за цей період.

Сума нарахованої заробітної плати позивачу за серпень та вересень 2015 року становить 6801,50,00грн..

Таким чином, середня заробітна плата для розрахунку становить 6801,50грн. : 42 робочих дні = 161,94 грн.

Тому, середній заробіток за час затримки ОСОБА_1 виплати заробітної плати з 12.07.2016 р. по 21.02.2017 р. складає 31740,24 грн. (161,94 грн. Х 196 робочих дня).

Виходячи з викладеного вище, стягненню з відповідача на користь позивача підлягає середній заробіток за час затримки остаточного розрахунку в розмірі 31740,24 грн..

Щодо відшкодування моральної шкоди, суд вважає наступне.

Відповідно до положень п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» від 31.03.1995 № 4 під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями чи бездіяльністю інших осіб.

Таким чином позовна вимога ОСОБА_1 про стягнення з відповідача моральної шкоди, задоволенню не підлягає, у звязку з недоведеністю.

Судові витрати суд стягує відповідно до вимог ст.88 ЦПК України.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10,11, 209, 212, 214-215 ЦПК, ст. ст. 116,117, 237-1 КЗпП України, суд

в и р і ш и в:

Позовні вимоги ОСОБА_1 задовольнити частково.

Стягнути з Державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигуно- будування» на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час затримки розрахунку при звільненні в сумі 31740 (тридцять одна тисяча сімсот сорок) грн,24 коп.

Стягнути з Державного підприємства «Харківське конструкторське бюро з двигуно- будування» судовий збір на користь держави в сумі 551,2 грн.

В решті задоволення позовних вимог ОСОБА_1 відмовити.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області через Комінтернівський районний суд м. Харкова шляхом подачі в 10-денний строк, з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Суддя: ОСОБА_3