Дата документу 28.02.2017
ЄУ № 420/2175/16-ц
Провадження №2/420/66/17
28 лютого 2017 року Новопсковський районний суд Луганської області
у складі: головуючого судді Стеценко О.С.
за участю секретаря Іванової К.В.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду смт. Новопсков цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку,
В судове засідання представник позивача не зявився, надав суду заяву про розгляд справи без його участі, на заявлених вимогах наполягає.
Позивач надала заяву про розгляд справи без її участі, позов просить задовольнити, у разі неявки відповідача не заперечує проти винесення заочного рішення.
Відповідач в судове засідання повторно не зявився, про час та місце судового засідання повідомлений належним чином, через оголошення в газеті «Урядовий Курєр», заяв про розгляд справи без його участі суду не надавав.
За згодою позивача суд ухвалює рішення при заочному розгляді справи на підставі наявних у справі доказів, що відповідає положенням ст.224 ЦПК України.
Розглянувши матеріали справи, встановивши фактичні обставини справи, оцінивши надані докази, суд вважає позов таким, що підлягає задоволенню з наступних підстав.
Договір купівлі-продажу квартири між сторонами укладено не було.
Позивач в своєму позові зазначила, що неодноразово зверталася до відповідача з вимогою почати оформлення договору купівлі-продажу, але останній ігнорував її вимоги, тому договір укладено не було з вини відповідача.
Відповідно до ст. 570 ЦК України завдатком є грошова сума або рухоме майно, що видається кредиторові боржником у рахунок належних з нього за договором платежів, на підтвердження зобовязання і на забезпечення його виконання. Якщо не буде встановлено, що сума, сплачена в рахунок належних з боржника платежів, є завдатком, вона вважається авансом.
За змістом ст. 570 ЦК України, випливає три основних функції завдатку: платіжна, доказова та забезпечувальна.
Угода про завдаток згідно з нормами статті 547 ЦК України повинна укладатися у письмовій формі під страхом визнання її нікчемною.
Стаття 202 ЦК України вказує, що правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обовязків. Правочини можуть бути односторонніми та дво- чи багатосторонніми (договори). Дво- чи багатостороннім правочином є погоджена дія двох або більше сторін. Щодо письмової форми правочину, стаття 207 ЦК України на дає таке тлумачення: правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
Згідно вимог ст. 208 ЦК України у письмовій формі належить вчиняти правочини фізичних осіб між собою на суму, що перевищує у двадцять і більше разів розмір неоподаткованого мінімуму доходів громадян, крім правочинів, передбачених частиною першою статті 206 цього Кодексу.
Розписка, на яку посилається позивач, як на доказ своїх вимог, підписана відповідачем, що відповідає вимогам цивільного законодавства.
Згідно ст.571 ЦК України, якщо порушення зобов'язання сталося з вини боржника, завдаток залишається у кредитора. Якщо порушення зобов'язання сталося з вини кредитора, він зобов'язаний повернути боржникові завдаток та додатково сплатити суму у розмірі завдатку або його вартості. Сторона, винна у порушенні зобов'язання, має відшкодувати другій стороні збитки в сумі, на яку вони перевищують розмір (вартість) завдатку, якщо інше не встановлено договором. У разі припинення зобов'язання до початку його виконання або внаслідок неможливості його виконання завдаток підлягає поверненню.
На неодноразові звернення позивача до відповідача з вимогою почати оформлення договору купівлі-продажу квартири останній відкладав таке оформлення, на вимогу позивача повернути завдаток відмовився, тому порушення домовленості сталося з вини відповідача, а отримані кошти відповідачем є завдатком.
Відповідачем даний факт ніяким чином не спростований.
За таких обставин вимоги позивача про обовязок відповідача повернути завдаток зі сплатою додаткової суми в розмірі завдатку підлягають задоволенню.
Згідно ст. 88 ЦПК України з відповідача на користь позивача підлягає стягненню судовий збір.
Керуючись ст. ст.10,11,60,88,213-215, 224-227 ЦПК України, суд
Позовні вимоги ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення суми завдатку задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 1800 грн. в рахунок відшкодування судового збору.
Копію заочного рішення надіслати відповідачу не пізніше трьох днів з дня його проголошення.
Заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яку може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому ЦПК України. У цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватися з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.
Заочне рішення набирає законної сили після закінчення десятиденного строку на апеляційне оскарження.
Заочне рішення може бути оскаржено в апеляційному суді Луганської області через Новопсковський районний суд Луганської області протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя: О.С. Стеценко