Солом'янський районний суд м. києва
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
12 травня 2017 року Солом'янський районний суд м. Києва
в складі судді Кицюк В.С.,
за участю секретаря Піддубняк І.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Солом?янська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням, -
В липні 2016 року позивач звернулася до суду з позовом, в якому просить визнати відповідача таким, що втратив право користування жилим приміщенням - квартирою АДРЕСА_1; зобов?язати Солом?янський районний відділ Головного управління Державної міграційної служби України в м. Києві зняти відповідача з реєстраційного обліку за адресою: АДРЕСА_1, мотивуючи свої вимоги наступним.
Позивач є власником квартири АДРЕСА_1. В належній позивачу квартирі зареєстрований відповідач, однак протягом всього часу з моменту реєстрації за даною адресою до часу звернення позивача до суду жодного дня там не проживав.
Позивач стверджує, що протягом всіх цих років відповідач не лише не проживає в квартирі, але жодної участі в її утриманні не приймає, комунальні послуги не сплачує.
Сам факт реєстрації відповідача в даному приміщенні обтяжує позивача необхідністю оплачувати за не проживаючу особу комунальні послуги.
Підсумовуючи викладене позивач посилається на ст.ст.71, 72 ЖК УРСР та ч.2 ст.107 ЖК УРСР і робить висновок про те, що ОСОБА_2 втратив право користування цим жилим приміщенням (а.с.4-5)
Сторони в судове засідання не з?явились, хоча про час та місце розгляду справи повідомлялись належним чином, відповідно до вимог ст. 74 ЦПК України (а.с.33-34,36)
Разом з тим, позивач направила до суду заяву про розгляд справи за її відсутності, зауважила, що позовні вимоги підтримує та проти винесення заочного рішення не заперечує (а.с.41)
Зважаючи на те, що двічі належним чином повідомлений відповідач в судове засідання не з`явився, а позивач наполягає на вирішенні справи, суд ухвалює рішення в порядку заочного провадження на підставі наявних доказів у справі згідно ст.ст.224-226 ЦПК України.
Дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до ст.ст. 71, 72 ЖК УРСР при тимчасовій відсутності наймача або членів його сім'ї жиле приміщення зберігається за ними протягом 6 місяців. Якщо наймач або члени його сім'ї були відсутні понад шість місяців з поважних причин, цей строк за заявою відсутнього може бути продовжено наймодавцем, а в разі спору - судом. Якщо особа не проживає в жилому приміщенні без поважних на те причин понад встановлені законом строки, вона може бути визнана такою, що втратила право користування жилим приміщенням.
Згідно ч.2 ст.107 ЖК УРСР якщо із жилого приміщення вибуває не вся сім`я, то договір найму жилого приміщення не розривається, а член, який вибув, втрачає право користування цим жилим приміщенням з дня вибуття.
Так, судом встановлено, що 01.12.2006 Відділом приватизації державного житла Солом?янської районної у м. києві державної адміністрації було видано свідоцтво про право власності на житло НОМЕР_1 на ім?я ОСОБА_1, а саме: на квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 26,35 кв.м. (а.с.7)
Згідно довідки Житлово-експлуатаційної дільниці №902 Комунального підприємства «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом?янського району м. Києва» №902/4823 від 21.10.2016 ОСОБА_2 не проживає в квартирі АДРЕСА_1 з моменту реєстрації і по теперішній час (а.с.15)
Представлений позивачем акт про не проживання особи за місцем реєстрації від 21.10.2016, складені комісією у складі мешканців будинку за адресою АДРЕСА_2 - ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, та завірені майстром технічної дільниці КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Солом`янського району м. Києва» ЖЄД №902 О.Познахоренко і Начальником ЖЕД-902 В.Даніловим, свідчать про те, що відповідач за адресою реєстрації не проживає з 2012 року (а.с.16)
Таким чином, обставини, викладені позивачем в обґрунтування своїх вимог про те, що відповідач більше аніж 6 місяців не проживає за адресою своєї реєстрації знайшли своє підтвердження в матеріалах справи. Відповідач, будучи зареєстрованим в спірному жилому приміщенні, там не проживає, не маючи перешкод в користуванні ним, своїх речей там не зберігає, жилою площею не цікавиться, витрат по її утриманню не несе, дій, які б свідчили про намір та бажання зберегти за ним право користування жилим приміщенням, не вчиняє. Наведене вище свідчить про відсутність відповідача в спірному жилому приміщенні понад шести місяців без поважних на те причин.
Оцінюючи зібрані по справі докази в їх сукупності та співставленні, належності, допустимості, достовірності кожного доказу окремо, а також їх достатності і взаємному зв`язку, суд приходить до висновку про наявність правових підстав для задоволення позову.
Відповідно до вимог ст. 88 ЦПК України сплачений позивачем за пред'явлення позовних вимог судовий збір підлягає стягненню з відповідача на користь позивача.
Відповідно до встановленого ст.7 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» порядку реєстрації фізичних осіб за місцем проживання зняття з реєстраційного обліку здійснюється на підставі рішення суду, в тому числі, про позбавлення права користування житловим приміщенням, а тому при задоволенні вимог про визнання особи такою, що втратила право користування житлом, окремого застереження щодо зняття з реєстраційного обліку за його адресою цієї особи не потребується.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 3-4, 10-11, 57-61, 88, 209, 212-215, 218, 224-226 ЦПК України, суд, -
Позовні ОСОБА_1 до ОСОБА_2, третя особа: Солом?янська районна в м. Києві державна адміністрація про визнання особи такою, що втратила право користування житловим приміщенням - задовольнити частково.
Визнати ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, таким, що втратив право користування жилим приміщенням, а саме квартирою АДРЕСА_1.
Стягнути з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, на користь ОСОБА_1, яка зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 судовий збір в сумі 551 (п?ятсот п?ятдесят одна) гривню 20 копійок.
В іншій частині позову - відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку до Апеляційного суду м. Києва через Солом`янський районний суд м. Києва протягом 10 днів з дня отримання його копії шляхом подачі апеляційної скарги.
Суддя В.С. Кицюк