Справа № 564/2357/16-ц
07 березня 2017 року
Костопільський районний суд Рівненської області у складі:
головуючий суддя Левчук В.В.
секретар судового засідання Здибель І.О.
представника позивача - ОСОБА_1
відповідачів - не з'явилися
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що ОСОБА_2 здійснив незаконну порубку одного дерева породи ясен в кварталі 79 виділ 2 Костопільського лісництва ДП "Костопільський лісгосп", відповідальність за яке передбачено ст.65 КУпАП. Своїми діями ОСОБА_2 заподіяв збитків лісовому господарству на загальну суму 10 574,03 грн.
Судовим розглядом було встановлено, що відповідач, ОСОБА_2 є неповнолітньою особою. Докази того, що він володіє повною цивільною дієздатністю в матеріалах справи відсутні. За таких обставин, Костопільським районним судом Рівненської області, ухвалою від 20.02.2017 року, залучено до участі у справі №564/2357/16-ц в якості співвідповідачів батьків неповнолітнього відповідача - ОСОБА_3, ОСОБА_4.
Присутній в судовому засіданні представник Державного підприємства "Костопільське лісове господарство" позовні вимоги підтримав в повному обсязі з підстав зазначених у позовній заяві. Також пояснив суду, що постанова про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності не оскаржена. ОСОБА_2 штраф не сплатив та заподіяні збитки не відшкодував.
Відповідачі в судове засідання не з'явились. Причини своєї неявки суду не повідомили. Про дату, час та місце розгляду справи сторін було повідомлено належним чином.
В судовому засіданні позивач зазначив, що не заперечує проти ухвалення заочного рішення.
Враховуючи думку позивача, дослідивши докази належного повідомлення відповідачів про дату, час та місце розгляду справи, суд, дотримуючись вимог ст.224 ЦПК України,дійшов висновку про можливість розгляду справи за відсутності відповідачів та постановлення заочного рішення у справі.
Заслухавши пояснення представника позивача та дослідивши матеріали справи, судом встановлено наступне.
Відповідно до постанови слідчого СВ Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області ОСОБА_5 від 10.10.2016 року про закриття кримінального провадження, 06.10.2016 року о 16:45 год. по телефону до Костопільського ВП ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення інженера по охороні лісу ДП "Костопільський лісгосп" про те, що в Костопільському лісництві, кварталі 79 виділу 2, поблизу с.Данчиміст Костопільського району, було виявлено незаконну порубку одного дерева породи "Ясен". В ході проведення досудового розслідування встановлено, що ОСОБА_2, житель АДРЕСА_1, Березнівський район, 06.10.2016 року здійснив незаконну порубку одного дерева породи "Ясен" в лісовому масиві неподалік с.Данчиміст, Костопільського району, Рівненської області в 79 кварталі 2 виділі Костопільського лісництва ДП "Костопільське лісове господарство". Згідно розрахунку розмір заподіяної шкоди лісовому господарству становить 10 574 грн. 03 коп. Проведеними слідчими діями та процесуальними заходами було встановлено особу, що вчинила адміністративне правопорушення, а саме ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя АДРЕСА_1. Водночас, розмір заподіяної шкоди у зазначеному випадку становить 10 574 грн. 03 коп. що не становить істотної шкоди, а тому виключає в діях ОСОБА_6 ознак складу злочину, передбаченого ст.246 КК України, проте вбачаються ознаки вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.65 КУпАП /а.с.19/.
10.11.2016 року відносно ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, інженером по охороні лісу ДП "Костопільський лісгосп" ОСОБА_7 складено протокол №0052 про адміністративне правопорушення, згідно якого, ОСОБА_2, 06.10.2016 року о 16:45 год. в Костопільському лісництві ДП "Костопільський лісгосп" кварталі 79 виділу 2 вчинив незаконну порубку одного дерева породи "Ясен" сироростучого. Внаслідок порушення вимог лісового законодавства державі заподіяно шкоду у розмірі 10 574 грн. 03 коп. /а.с.21/
Згідно протоколу №0052 від 10.11.2016 року про накладення адміністративного стягнення, ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст.65 КУпАП та застосовано до нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 85 грн. /а.с.20/
Згідно розрахунку заподіяного збитку внаслідок незаконної порубки одного дерева ясена сироростучого, що належить на праві постійного користування ДП "Костопільський лісгосп" сама заподіяного збитку становить 10 574,03 грн. При розрахунку нанесеної шкоди використано Постанову Кабінету Міністрів України від 23.07.2008 року №665 "Про такси для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісовому господарству" з урахуванням проіндексованого розміру такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної лісу у 2016 році /а.с.27-28/.
Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Статтею 131-1 Конституції України визначено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Згідно вимог ст.23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадян або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом.
Відповідно до ст.ст. 6, 51 Лісового кодексу України усі ліси України є власністю держави, а спеціальне використання лісових ресурсів здійснюється за спеціальним дозволом лісорубним квитком (ордером) або лісовим квитком.
Відповідно до п. 9 постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 р. №17 "Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля" незаконно добута деревина може бути результатом незаконної порубки лісу, за скоєння якої наступає кримінальна відповідальність згідно зі ст.246 Кримінального кодексу України. Незаконною вважається й порубка, яка здійснювалася з порушенням нормативних актів, які регулюють порядок порубки дерев і чагарників. Визнається незаконною порубка дерев і чагарників, вчинена: без відповідного дозволу; за дозволом, виданим із порушенням чинного законодавства; до початку чи після закінчення установлених у дозволі строків; не на призначених ділянках чи понад установлену кількість; не тих порід дерев, які визначені в дозволі; порід, вирубку яких заборонено.
Згідно ст.100 Лісового кодексу України підприємства, установи, організації і громадяни, зобов'язані відшкодувати шкоду, заподіяну лісу внаслідок порушення лісового законодавства у розмірі і порядку, визначеному законодавством України.
Відповідно до ст.68 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища", порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим законом та іншими законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність. Застосування заходів дисциплінарної, адміністративної або кримінальної відповідальності не звільняє винних від компенсації шкоди, заподіяної забрудненням навколишнього природного середовища та погіршенням якості природних ресурсів.
Стаття 107 ЛК України зобов'язує підприємства, установи, організації і громадян відшкодувати шкоду, заподіяну ними лісу внаслідок порушення лісового законодавства, у розмірах і порядку, визначених законодавством України.
Статтею 1166 Цивільного Кодексу України передбачено, що майнова шкода, заподіяна діями фізичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою яка її завдала. Необхідною умовою для настання деліктної відповідальності є наявність складу правопорушення: а саме протиправної поведінки, шкідливого результату, причинного зв'язку та вини особи, яка заподіяла шкоду.
Статтею 47 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовища" передбачено формування місцевих фондів охорони навколишнього природного середовища за рахунок частини грошових стягнень за шкоду, заподіяну порушенням законодавства про охорону навколишнього природного середовища.
Відповідно до ст.69 Закону України "Про охорону навколишнього природного середовищ", шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.
Відповідно до ст.7 Лісового Кодексу України, ліси, які знаходяться на території України, є об'єктами права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника на ліси здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування в межах, визначених Конституцією України.
Враховуючи вищенаведене, дослідивши наявні у матеріалах справи докази у їх сукупності, суд дійшов висновку, що факт спричинення збитків навколишньому природному середовищу діями ОСОБА_2 повністю доведений. Зокрема, судом встановлено наявність заподіяних збитків, протиправність дій відповідача та причинний зв'язок між протиправними діями відповідача та спричиненою шкодою.
При цьому, суд враховує, що вина відповідача ОСОБА_2 повністю підтверджується постановою про вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст.65 КУпАП, яка на час розгляду є чинною, ніким не оскаржувалася.
Добровільно завдана шкода відповідачем не відшкодована, докази відшкодування суду не надано. Враховуючи, що ОСОБА_2 було заподіяно навколишньому природному середовищу битків, які виразилися в незаконній рубці одного дерева породи "Ясен" сироростучого, суд вважає, що заподіяна шкода підлягає відшкодуванню.
Водночас, судом встановлено, що ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, є неповнолітнім.
Згідно ст.1179 ЦК України, неповнолітня особа (у віці від чотирнадцяти до вісімнадцяти років) відповідає за завдану нею шкоду самостійно на загальних підставах. У разі відсутності у неповнолітньої особи майна, достатнього для відшкодування завданої нею шкоди, ця шкода відшкодовується в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі її батьками (усиновлювачами) або піклувальником, якщо вони не доведуть, що шкоди було завдано не з їхньої вини. Якщо неповнолітня особа перебувала у закладі, який за законом здійснює щодо неї функції піклувальника, цей заклад зобов'язаний відшкодувати шкоду в частці, якої не вистачає, або в повному обсязі, якщо він не доведе, що шкоди було завдано не з його вини. Обов'язок батьків (усиновлювачів), піклувальника, закладу, який за законом здійснює щодо неповнолітньої особи функції піклувальника, відшкодувати шкоду припиняється після досягнення особою, яка завдала шкоди, повноліття або коли вона до досягнення повноліття стане власником майна, достатнього для відшкодування шкоди.
На час розгляду справи, у суду відсутні відомості про те, що неповнолітній відповідач є власником майна, достатнього для відшкодування завданої ним шкоди.
Згідно довідки №317, виданої 14.02.2017 року виконавчим комітетом Великопільської сільської ради Березнівського району Рівненської області, сім'я ОСОБА_2 - учня 11 класу Березнівського НВК "ЗОШ-інтернат І-ІІІ ступенів - міжшкільний навчально-виробничий комбінат" складається з осіб: непрацюючого батька - ОСОБА_3, матері ОСОБА_4 - медсестри Великопільської ЗОШ І-ІІ ст., ОСОБА_8 - сестри, учня 9 класу Великопільської ЗОШ І-ІІ ст., ОСОБА_9 - сестри, учня 4 класу Великопільської ЗОШ І-ІІ ст. /а.с.40/.
Батьки відповідача, яких ухвалою суду було залучено до участі у справі в якості співвідповідачів, не надали суду своїх заперечень на позов та не подали доказів того, що шкоди було завдано не з їхньої вини.
Водночас, відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України, суд може зменшити розмір відшкодування шкоди, завданої фізичною особою, залежно від її матеріального становища, крім випадків, коли шкоди завдано вчиненням злочину.
Беручи до уваги особу порушника та зважаючи на матеріальне становище відповідача, який не має заробітку, власного майна та є неповнолітнім, особу батьків неповнолітнього, суд відповідно до ч.4 ст.1193 ЦК України зменшує розмір відшкодування заподіяних збитків до 4000 грн., яку солідарно стягує з відповідачів відповідачів ОСОБА_3 та ОСОБА_4 на користь позивача.
Керуючись ст.ст. 10, 60, 212-215, 224-233 ЦПК України, ст.ст. 22, 1166, 1179 ЦК України, суд, -
В решті позову відмовити.
Заочне рішення може бути переглянуте Костопільським районний судом за письмовою заявою відповідача шляхом подачі заяви про перегляд заочного рішення протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.
Рішення може бути оскаржене позивачем в апеляційному порядку до Апеляційного суду Рівненської області через Костопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги в 10-денний строк з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

СуддяВ. В. Левчук