пр. № 2/759/5025/17
У Х В А Л А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 серпня 2017 року м. Київ

суддя Святошинського районного суду м. Києва Ул'яновська О.В., розглянувши заяву ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу. 3% річних, інфляційних витрат та штрафу,

ВСТАНОВИВ:

У серпні 2017 р. позивач звернувся до суду із зазначеним позовом, просить суд стягнути з відповідача на свою користь заборгованість у розмірі 838937 грн 01 коп. та судові витрати по справі.

Разом із позовною заявою позивач подав заяву про забезпечення позову шляхом накладення арешту на двокімнатну квартиру АДРЕСА_1, яка належить на праві власності відповідачу, аргументуючи тим, що відповідач всяко ухиляється від виконання взятих на себе зобов'язань, оскільки до цього часу кошти не повернув.

Суд дослідивши заяву, прийшов до наступних висновків.

Згідно ч. 1 ст. 153 ЦПК України заява про забезпечення позову розглядається судом, у проваджені якого перебуває справа, в день її надходження без повідомлення відповідача та інших осіб, які беруть участь у справі.

Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 151 ЦПК України, суд за заявою осіб, які беруть участь у справі, може вжити заходи забезпечення позову. Забезпечення позову допускається на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Відповідно до ч. 1 п. п. 1, 2 ст. 152 ЦПК України позов забезпечується накладенням арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього або в інших осіб, забороною вчиняти певні ді

Відповідно до п.п. 3, 4 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року за №9 «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» згідно п. 1 ч. 1 ст. 152 Цивільного процесуального кодексу України позов майнового характеру дозволяється забезпечувати шляхом накладення арешту на майно або грошові кошти, що належать відповідачеві і знаходяться у нього в інших осіб.

Заходи до забезпечення позову повинні бути співмірними із заявленими позивачем вимогами. Співмірність передбачає співвідношення судом негативних наслідків від вжиття заходів до забезпечення позову з тими негативними наслідками, які можуть настати в результаті невжиття цих заходів, з урахуванням відповідності права чи законного інтересу, за захистом яких заявник звертається до суду, вартості майна, на яке він заявляє клопотання накласти арешт, чи майнових наслідків заборони відповідачу здійснювати певні дії.

Постановляючи ухвалу про забезпечення позову, необхідно враховувати, що прийняття такого рішення доцільне лише в разі достатньо обґрунтованого припущення, що невжиття заходів забезпечення може у майбутньому утруднити чи зробити неможливим виконання рішення суду.

Розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з'ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам.

Слід зазначити, що позивач не надав належних та допустимих доказів того, що невжиття заходів забезпечення може утруднити чи зробити неможливим виконання майбутнього рішення суду, не зазначено обставин та не надано доказів, що відповідач має намір ухилятись від виконання чи перешкоджати виконанню рішення суду.

З огляду на вищевикладене, суд приходить до висновку, що у задоволенні заяви позивача про забезпечення позову необхідно відмовити з підстав її недостатньої обґрунтованості.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 151-153, 168, 209, 210, 293 ЦПК України,-

УХВАЛИВ:

У заяві ОСОБА_1 про забезпечення позову по цивільній справі за позовними вимогами ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення боргу. 3% річних, інфляційних витрат та штрафу відмовити.

Копію цієї ухвали направити заявнику

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 5 днів.

СУДДЯ: