Справа № 273/392/17
Провадження № 2/273/329/17
У х в а л а

20 квітня 2017 року суддя Баранівського районного суду Житомирської області Новицький Є. А. , вивчивши матеріали справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадкового майна,-

В С Т А Н О В И В :

18.04.2017 року до Баранівського районного суду надійшла вказана позовна заява.

Позовна заява чи заява повинна відповідати вимогам викладеним у ст.ст. 119, 120 ЦПК України. У відповідності до вимог ч.4 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна відповідати іншим вимогам встановленим законом.

Суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали, що відповідає вимогам ч. 1 ст. 121 ЦПК України.

Таким чином, суд дійшов висновку, що позовну заяву необхідно залишити без руху у звязку з наступним.

Як кореспондується у п. 16 ПП ВССУ № 10 від 17 жовтня 2014 року "Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах", розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст. 80, п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК такий обовязок покладається на позивача.

Отже, предметом позову став будинок, а саме, його поділ, виділ та визнання за позивачем права власності на нього.

Згідно п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України позовна заява повинна містити ціну позову, щодо вимог майнового характеру.

Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 80 ЦПК України у позовах, які складаються з кількох самостійних вимог, ціна позову визначається - загальною сумою всіх вимог.

Тобто, на ціну позову, як наслідок і суму судового збору впливає не лише вартість майна, а й кількість вимог вказаних у заяві.

Зважаючи на те, що позивачем зазначено три самостійні вимоги майнового характеру, повязаних між собою, судовий збір необхідно сплачувати враховуючи пункт 13 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 р., згідно якого у випадку якщо в позовній заяві об'єднано кілька самостійних вимог майнового характеру, пов'язаних між собою, враховуючи те, що об'єктом справляння судового збору є позовна заява, максимальний розмір судового збору має відповідати загальній сумі всіх вимог (пункт 10 частини першої статті 80 ЦПК).

При цьому судовий збір може бути сплачено окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами.

Згідно ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду позовної заяви майнового характеру, яка подана фізичною особою або фізичною особою підприємцем справляється судовий збір у розмірі 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Згідно ст. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб на місяць з 1 січня 2017 року становить 1600 гривень.

Таким чином, в даному випадку один відсоток ціни позову є меншим від 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а тому, судовий збір за кожну із вимог має сплачуватися у розмірі 640 грн.

З огляду на викладене, враховуючи той факт, що згідно позовної заяви позивач бере на себе всі витрати повязані з розглядом справи в суді, зважаючи на те, що окрім розподілу майна між спадкоємцями, позивач вимагає виділити та визнати за нею право власності на вказане майно у повному розмірі, суд приходить до висновку, що сплачений позивачем судовий збір у розмірі 640 грн. не відповідає кількості зазначених у заяві позовних вимог, а тому, для усунення вказаних недоліків позивачу слід додатково сплатити судовий збір за дві вимоги в розрахунку 640 грн. за кожну з них, що в сукупності становить 1280 грн.

Окрім того, у відповідності до ст. ст. 364, 365 ЦК України, співвласник має право на виділ у натурі частки із майна, що є у спільній частковій власності.

Право особи на частку у спільному майні може бути припинене за рішенням суду на підставі позову інших співвласників, якщо: частка є незначною і не може бути виділена в натурі; річ є неподільною; спільне володіння і користування майном є неможливим; таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї.

Таким чином, позивачу слід надати докази якими буде підтверджено, що частка є незначною і не може бути виділена в натурі кожному із співвласників (заключення спеціаліста, тощо); річ є неподільною; спільне володіння і користування майном є неможливим; таке припинення не завдасть істотної шкоди інтересам співвласника та членам його сім'ї.

На теперішній час, вищевказані фактичні обставини унеможливлюють прийняття до розгляду даної справи, а тому позов має бути залишений без руху з наданням позивачу часу для усунення недоліків.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вище викладеного, керуючись ст. ст. 119, 121 ЦПК України,-

У Х В А Л И В :

Цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про поділ спадкового майна,- залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення недоліків терміном п'ять днів з дня отримання копії ухвали.

В разі не усунення до встановленого терміну недоліків, зазначених в ухвалі, позовна заява буде вважатись неподаною і буде повернута позивачу з усіма додатками до неї.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Є.А. Новицький