overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа №705/6295/16-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2017 року

Суддя Уманського міськрайонного суду Черкаської області Ребрина К.Г., розглянувши заяву Приватного акціонерного товариства «Провідна» про повернення судового збору,

ВСТАНОВИВ:

У провадженні Уманського міськрайонного суду знаходилася цивільна справа за позовом ПАТ «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди.

07 листопада 2016 року ухвалою Уманського міськрайонного суду Черкаської області позовна заява ПАТ «Провідна» до ОСОБА_1 про відшкодування матеріальної шкоди, повернута позивачу.

01 березня 2017 року на адресу Уманського міськрайонного суду надійшла заява від ПАТ «Провідна» про повернення судового збору.

Згідно п.2 ч. 1 ст.7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається ухвалою судді в разі повернення заяви або скарги.

Відповідно до п. 42 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2015 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» статтею 7 Закону № 3674-VI врегульовано загальні питання повернення сплачених сум судового збору з підстав, визначених цією статтею, і перелік яких є вичерпним. Питання про повернення сплаченої суми судового збору вирішується судом за результатами розгляду справи за клопотанням особи, яка його сплатила, що відповідає принципу диспозитивності цивільного судочинства (частина перша статті 7 Закону № 3674-VI "Про судовий збір"). Про таке повернення зазначається: в ухвалі, якою заява повертається або відмовляється у відкритті провадження у справі, за подання якої сплачується судовий збір; у резолютивній частині судового рішення, яким закінчується розгляд справи по суті (при цьому в його мотивувальній частині наводяться підстави повернення сум судового збору згідно із Законом № 3674-VI); в ухвалі про повернення сум судового збору, постановленій як окремий процесуальний документ.

Отже, заява ПАТ «Провідна» підлягає задоволенню, а сплачена позивачем при зверненні до суду сума судового збору в розмірі 1378,00 грн. підлягає поверненню позивачеві.

Враховуючи вищевикладене, суд вважає, що згідно ст.7 Закону України «Про судовий збір» повернення сплаченої суми судового збору здійснюється в порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади із забезпечення реалізації державної фінансової політики.

Керуючись ст.7 Закону України «Про судовий збір», ст.ст. 207, 209, 210, 293 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Заяву ТОВ «Агровіт» про повернення судового збору задовольнити.

Зобовязати Уманське управління державної казначейської служби України ГУДКСУ у Черкаській області повернути ПАТ «Провідна» судовий збір у розмірі 1378 (одна тисяча триста сімдесят вісім) гривень 00 копійок, сплачений відповідно до платіжного доручення № 0039916 ПАТ «ВТБ БАНК» від 15 вересня 2016 року.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя К.Г. Ребрина
Корсунь-Шевченківський районний суд Черкаської області
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа № 699/146/17
03.03.2017 Р. м.Корсунь-Шевченківський
Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області, Свитка С. Л. , розглянувши заяву ОСОБА_2 до дочірнього підприємства Корсунь-Шевченківський гранкар»єр «Сівач» приватного акціонерного товариства «Сівач» про стягнення нарахованої, але не виплаченої заробітної плати,
Керуючись ст. 96, 102, 103 ЦПК України,
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
Суддя: С. Л. Свитка
Згідно ч.1 ст.105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до ч.1 ст.106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Дата видачі судового наказу стягувачуДата набрання судовим наказом законної силиСтрок пред'явлення судового наказу до виконання
Суддя: С. Л. Свитка
Місце печатки суду
про виконання судового наказу
Дата надходження наказу на виконання Повне найменування установи, підприємства, організації, у якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахована за судовим наказомДата повернення судового наказу до органу державної виконавчої служби чи стягувачу Підстава повернення судового наказуПідпис керівника установи, підприємства, організації (з прикладенням печатки) Примітка
Справа № 171/2165/16-ц
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
02 березня 2017 року Апостолівський районний суд Дніпропетровської області в складі:
головуючого - судді Чумак Т.А.
за участю секретаря - Жандарук В.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Апостолове справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про стягнення аліментів на дитину,
14.12.2016 року позивач звернулася до суду з позовом про стягнення аліментів на утримання дитини. В обґрунтування позову посилається на те, що вона перебувала у зареєстрованому шлюбі з відповідачем. Від шлюбу має неповнолітню доньку - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка перебуває у неї на утриманні. Відповідач матеріальну допомогу на утримання дитини не надає. Просить позов задовольнити і стягнути з відповідача на утримання доньки аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів доходу, але не менше 30 відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, до повноліття на користь ОСОБА_1.
Справа за заявою позивача розглянута без її участі.
Відповідач у судове засідання не з»явився, про час слухання справи повідомлений належним чином, причину неявки суду не повідомив.
Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до ст. 180 Сімейного кодексу України батьки зобов'язані утримувати дитину до досягнення нею повноліття.
Згідно ст. 182 СК України при визначенні розміру аліментів суд враховує стан здоров'я і матеріальний стан дитини і платника аліментів, наявність у платника аліментів інших дітей або непрацездатних чоловіка , дружини, дітей, батьків, інші обставини.
Відповідно до ст. 183 СК України частина заробітку (прибутку) матері, батька, яка стягатиметься як аліменти на дитину, визначається судом.
У судовому засіданні встановлено, що відповідач є батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, відповідач здоровий, працездатний, ніяких стягнень з нього не проводиться, у зв'язку з чим суд вважає, що з відповідача підлягають стягненню аліменти у розмірі 1/4 частини з усіх видів заробітку на утримання дитини на користь позивачки.
Керуючись ст. ст. 10,11, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд
Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 аліменти на утримання доньки - ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, у розмірі 1/4 з усіх видів заробітку (доходу) щомісяця, починаючи з 14 грудня 2016 року, до її повноліття, але не менше 30 % прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку.
Заочне рішення може бути переглянуте Апостолівським районним судом за письмовою заявою відповідача. Заява про перегляд заочного рішення може бути подана протягом 10 днів з дня отримання його копії.
На рішення може бути подана апеляція в апеляційний суд Дніпропетровської області через Апостолівський районний суд. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання копії цього рішення.
Суддя:Т. А. Чумак
Справа № 171/2153/16-ц
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 березня 2017 року Апостолівський районний суд Дніпропетровської області у складі:

головуючого - судді Чумак Т.А.

за участю секретаря - Буко І.І.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Апостолове цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

встановив:

Позивач звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу, посилаючись на те, що 10 серпня 2012 року зареєструвала шлюб з відповідачем. Від шлюбу дітей не мають.

З вересня 2014 року вони припинили шлюбні відносини, оскільки зрозуміли, що збереження сімейних відносин не можливе в зв»язку із систематичними суперечками. З того часу вони проживають окремо, спільного господарства не ведуть. За минулий період часу вони з відповідачем втратили почуття любові та пошани одне до одного.

Вважає, що сім'я розпалася остаточно, просить шлюб розірвати.

За заявами сторін справа розглянута без їхньої участі.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до ст. 105 Сімейного кодексу України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

У відповідності по ст. 112 Сімейного кодексу України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечить інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Згідно ст. 113 Сімейного кодексу України особа, яка змінила прізвище у зв"язку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватись цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.

В судовому засіданні встановлено, що між сторонами 10.08.2012 року зареєстровано шлюб відділом ДРАЦС Апостолівського РУЮ у Дніпропетровській області, від шлюбу у подружжя дітей не має, сімейні відносини між сторонами припинені, у зв'язку з чим суд приходить до висновку про задоволення позову.

Також з відповідача підлягає стягненню судовий збір у сумі 551,20 грн. на користь позивача, яке було ним сплачено при подачі позовної заяви до суду .

Керуючись ст. ст. 10, 11, 60, 209, 213, 215 ЦПК України, суд

ухвалив:

Позов задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 10 серпня 2012 року відділом державної реєстрації актів цивільного стану Апостолівського районного управління юстиції, актовий запис № 66, розірвати.

Стягнути з ОСОБА_2 судовий збір на користь ОСОБА_1 в сумі 551 гр. 20 коп.

На рішення може бути подана апеляція в Апеляційний суд Дніпропетровської області через Апостолівський районний суд протягом 10 днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у розгляді справи, але не були присутні під час проголошення судового рішення, мають право подати апеляційну скаргу протягом 10 днів з дня отримання його копії.

Суддя: Т.А.Чумак
Справа № 592/2326/17
Провадження №2/592/947/17
УХВАЛА

про залишення заяви без руху

01 березня 2017 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Князєв В.Б., розглянувши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Обєднаної первинної організації профспілки працівників машинобудування та металообробки ПАТ «Сумське НВО» про стягнення недоплаченої частини заробітної плати, індексації, а також компенсації за несвоєчасну виплату частини заробітної плати та її індексації,-

Встановив:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, в якому просить суд: стягнути недоплачену частину зарплати за період з 29.12.2014 р. по 27.02.2017 р.; стягнути індексацію недоплаченої частини заробітної плати за період з 29.12.2014 р. по 27.02.2017 р.; стягнути компенсацію за несвоєчасну виплату частини заробітної плати та її індексації за період з 29.12.2014 р. по 27.02.2017 р.

Перевіривчивши позовну заяву, суд встановив, що провадження по справі не може бути відкрито, оскільки позовна заява не відповідає вимогам ст.119, 120 ЦПК України:

-позивачем при зверненні з позовною заявою до суду не надано копії додатків для відповідача вказаних у позові;

- не надано належним чином завірену копію рішення Апеляційного суду Сумської області від 19.12.2016 р.;

- не зазначено ціну позову.

Як передбачено ч. 1 ст. 120 ЦПК України,- позивач повинен додати до позовної заяви її копії та копії всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів і третіх осіб.

Крім цього, відповідно до ст. 119 ЦПК України позовна заява, зокрема повинна містити: зміст позовних вимог, ціну позову, виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, зазначення доказів, що підтверджують кожну обставину, наявність підстав звільнення від доказування (ч. 2 ст. 119 ЦПК).

Так, в позовній заяві позивач зазначає, що рішенням Апеляційного суду Сумської області від 19.12.2016 р. розпорядження відповідача від 29.12.2014 р. №01/06-25 про запровадження простою та розпорядження відповідача про продовження простою до 30.09.2015 р. визнані незаконними, а всі подальші розпорядження про продовження простою є похідними. Крім того суд зазначає, що згідно Єдиного державного реєстру судових рішень,- ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 23.01.2017 р. зупинено виконання вищезазначеного рішення Апеляційного суду Сумської області до закінчення касаційного розгляду.

Таким чином, позивачеві потрібно конкретизувати заявлені позовні вимоги.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 ЦПК України,- суддя встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст. 119, 120 ЦПК України, залишає позовну заяву без руху для усунення позивачем недоліків позовної заяви.

А тому, керуючись ст. 119 121 ЦПК України, -

Постановив:

Позовну заяву ОСОБА_1 залишити без руху, надавши позивачеві строк, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання заявником ухвали, усунути вказані недоліки і розяснити, що в іншому випадку заява буде вважатися неподаною.

Про прийняте рішення повідомити заявника, виславши йому копію ухвали для відома і виконання.

Суддя В.Б. Князєв
Справа № 500/5869/16-ц
Провадження № 2/500/729/17
УХВАЛА

10 березня 2017 року Ізмаїльський міськрайонний суд Одеської області

в складі: головуючого судді Смокіної Г.І.

при секретарі Яковенко І.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, -

ВСТАНОВИВ:

ПАТ «Акцент-Банк» звернулося до суду з позовом до ОСОБА_1про стягнення заборгованості за кредитним договором №б/н від 06.02.2012 року в розмірі 11123,09 грн.

Від представника позивача надійшла заява про закриття провадження по справі у звязку зі смертю відповідача ОСОБА_1

Судом встановлено, що відповідач ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, помер 26.07.2014 року, що підтверджено актовим записом про смерть від 29.07.2014 року №1104, наданим відділом державної реєстрації актів цивільного стану Ізмаїльського міськрайонного управління юстиції в Одеській області.

Згідно довідки від 12.11.2016 року №17147, наданої Ізмаїльським районним відділом Головного управління державної міграційної служби України в Одеській області, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, з 01.08.2014 року значиться знятим з реєстраційного обліку у звязку зі смертю.

Відповідно до довідки від 08.02.2017 року №104/01-16, наданої Ізмаїльською державною нотаріальною конторою Одеської області, після смерті ОСОБА_1Р, померлого 26.07.2014 року, заяви від спадкоємців не надходили, спадкова справа не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.

Згідно Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта від 23.02.2017 року, відсутні відомості про належність ОСОБА_1 нерухомого майна.

Згідно ч.6 ст.205 ЦПК України суд своєю ухвалою закриває провадження у справі, якщо померла фізична особа, яка була однією із сторін у справі, якщо спірні правовідносини не допускають правонаступництва.

Перевіривши матеріали справи, враховуючи, що відповідач помер, після його смерті заяви від спадкоємців не надходили, спадкова справа не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися та відсутнє нерухоме майно, яке належить відповідачу на праві власності, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю.

Суд розяснює наслідки закриття провадження у справі відповідно до ч.3 ст.206 ЦПК України щодо неможливості повторного звернення до суду з приводу спору між тими самими сторонами, про той самий предмет і з тих самих підстав.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст.205,206,210 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:

Провадження по цивільній справі за позовом публічного акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості закрити.

Апеляційна скарга на ухвалу суду подається протягом п'яти днів з дня її проголошення. У разі якщо ухвалу було постановлено без участі особи, яка її оскаржує, апеляційна скарга подається протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: ОСОБА_2
_____________________________________________________________________________________________________________________
__Справа № 520/8/17
Провадження № 2-о/520/2/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.03.2017 року

Київський районний суд м. Одеси

У складі судді Калашнікової О.І.

При секретарі Шеховцевій О.В.

Розглянув у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом

ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з позовом про розірвання шлюбу з ОСОБА_2, стверджуючи, що сімя між ними розпалась, поновити сімейні відносини не можливо. В судовому засідання ОСОБА_1 позов підтримала і.

Відповідач позов визнав.

Суд вислухав сторони, вивчив надані документи і встановив, що сторони перебувають у зареєстрованому шлюбі з 2011 року актовий запис про шлюб №68, вчинений 28.01.2011 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції. Від цього шлюбу сторони мають малолітню дочку ОСОБА_3,ІНФОРМАЦІЯ_1. Сімя між сторонами розпалась, причиною є різні погляди на подружнє життя, матеріальне забезпечення сімї, виховання дитини. Постійні сварки з різних питань привели до втрати почуттів любові та поваги. Сторони спільно не проживають, шлюбні стосунки не підтримують.

В судовому засіданні сторони наполягали на розірванні шлюбу і не висловили наміру відновити сімейні стосунки.

Після припинення шлюбних відносин між сторонами малолітня дитини залишилась проживати з матірю, проти чого батько не заперечує.

Визнаючи позовні вимоги, відповідач підтвердив, що сімю поновити неможливо. Сторони пояснили, що питання виховання і утримання дитини батько з матірю вирішили між собою.Майновий спір між сторонами відсутній на момент розірвання шлюбу.

Відповідно до положень ч. 3 ст. 105 СК України, шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.

Згідно до вимог ч. 2 ст. 112 СК України, суд, постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Суд вважає, що сімя між сторонами розпалась остаточно, поновити сімейні відносини між ними неможливо, тому як відсутня вільна згода жінки на шлюб.

Ст.130 ч.4 ЦПК України передбачає право суду ухвали рішення в попередньому судовому засіданні при визнанні позову відповідачем в порядку, встановленому ст..174 ЦПК України. Визнання відповідачем предявленого позову не суперечить закону, не порушує права та інтереси інших осіб.

Керуючись ст.ст. 104,105,110, 161 СК України, ст.ст.213,214,215 ЦПК України, суд

ВИРІШИВ:

Шлюб, зареєстрований 28 січня 2011 року Київським відділом державної реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції актовий запис №68 між ОСОБА_2 і ОСОБА_1 - розірвати.

Після розірвання шлюбу залишити прізвища: йому ОСОБА_2 , їй ОСОБА_1.

Рішення може бути оскаржено в апеляційний суд Одеської області через Київський райсуд м. Одеси протягом 10 днів з дня його оголошення.

Суддя Калашнікова О. І.
Центрально-Міський районний суд міста Кривого Рогу
СУДОВИЙ НАКАЗ
Справа №216/4018/17
Провадження №2-н/216/378/17
2. Стягнути з боржника судовий збір 800 (вісімсот) грн. на користь заявника.
3. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
4. Наказ може бути пред'явлений до виконання протягом одного року з дня набрання ним чинності.
Суддя Сидорак В.В.
Згідно зі статтею 105 Цивільного Процесуального Кодексу України (далі - ЦПК) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб. Заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві . До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження.
Згідно зі статтею 106 ЦПК України у разі ненадходження заяви про скасування судового наказу від боржника протягом трьох днів після закінчення строку на її подання, судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачу для пред'явлення до виконання.
Судовий наказ набрав чинності „____"__________________20___ року.
Судовий наказ видано „____"__________________20___ року.
Суддя Сидорак В.В.
Відмітки про виконання судового наказу
Дата Надход- ження судового наказуПовне найменув. установи, підприемства, організації, в якому знаходився судовий наказ на виконанніЗагальна сума, відрахо- вана за судовим наказомДата повернення судового наказу до відділу державної виконавчої служби чи стягувачевіПідстава поверне-ння судового наказуПідпис керівника установи, організації,під-приємства (з прикладан- ням печатки)Примітки
Інші відмітки _______________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________________