overthelex/edrsr-tspk huggingface dataset:
Справа № 308/4517/14-ц
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 травня 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі головуючого судді Шепетко І.О. за участю секретаря Терпай С.В., за участю представника позивача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, розглянувши в судовому засіданні заяву представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, третя особа Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності, -

В С Т А Н О В И В:

17 серпня 2015 року у цивільній справі проголошено рішення, яким позовні вимоги задоволено, визнано за ОСОБА_4 право власності на квартиру №62 по пр.. Залізничників, 4 в м. Чоп Ужгородського району в порядку спадкування по заповіту за померлим 16.11.2011 року ОСОБА_6.

Представником відповідача ОСОБА_2 подано заяву про перегляд заочного рішення. Свою заяву мотивував тим, що відповідач не був судом належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи, зазначає, що позивачем не доведено за допомогою належних та допустимих доказів факт прийняття спадщини за померлим ОСОБА_6.

В судовому засіданні представник відповідача ОСОБА_2 підтримав заяву про перегляд заочного рішення з наведених в ній підстав.

Представник позивача ОСОБА_1 заперечувала проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення, вважає, що судом обєктивно встановлені обставини справи, справа розглядалася тривалий час.

Згідно з ст. 232 ЦПК України, заочне рішення підлягає скасуванню при наявності двох підстав:

1. Якщо судом буде встановлено, що відповідач не з"явився в судове засідання і не повідомив про причини неявки з поважних причин.

2. Якщо докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з матеріалів справи, відомості про отримання судових повісток відповідачем ОСОБА_3 відсутні, тому наявна перша підстава для скасування заочного рішення, передбачена ст. 232 ЦПК України.

Разом з тим, як вбачається з матеріалів справи, представник відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 не подавав жодних доказів. Так само представник відповідача не долучив доказів і до своєї заяви про перегляд заочного рішення і не представили їх у дане судове засідання, фактично пославшись лише на неправильну оцінку судом доказів.

Тому відсутня друга підстава для скасування заочного рішення, передбачена ст. 232 ЦПК України.

В заяві представник відповідача посилається на незгоду з позовом, але в даній стадії судового процесу суд не розглядає і не переглядає по суті прийняте заочне рішення.

Керуючись ст. ст. 228, 231, 232 ЦПК України, суд

У Х В А Л И В:

Заяву представника відповідача ОСОБА_3 ОСОБА_2 про перегляд заочного рішення у цивільній справі за позовом ОСОБА_4 до ОСОБА_3, ОСОБА_5, третя особа Ужгородська районна державна нотаріальна контора про визнання права власності, проголошеного 17 серпня 2015 року, залишити без задоволення .

Розяснити відповідачу його право на оскарження заочного рішення в апеляційному порядку з дотриманням положень ч. 4 ст.231 ЦПК України.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_7
У Х В А Л А

Іменем України

21 вересня 2017 року Лубенський міськрайонний суд

Полтавської області

В складі: головуючого судді Гудкова С.В.

при секретарі Джадан І.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Лубни цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бюро технічної інвентаризації міжрегіональне» про усунення перешкод,-

В С Т А Н О В И В :

Позивач ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до відповідачки ОСОБА_2 треті особи ОСОБА_3, ТОВ «Бюро технічної інвентаризації міжрегіональне» про усунення перешкод, мотивуючи тим, що 07.11.2011 року за рішенням суду за ним та його рідною сестрою відповідачкою ОСОБА_3 визнано право власності в порядку спадкування по 27/100 частини будинку №14 по вул.Незалежній (колишня Чапаєва) в м.Лубни Полтавської області кожному. Рішенням також зобовязано провести реальний розподіл житлового будинку, і він частково виконав рішення суду, звернувшись до МБТІ щодо виготовлення технічної документації, однак, у виготовленні технічних документів йому було відмовлено на тій підставі, що відповідачкою ОСОБА_2 не надано доступ інженера для проведення технічної інвентаризації нерухомого майна, при чому це повторювалось неодноразово.

Позивач ОСОБА_1 прохає суд зобовязати ОСОБА_2 не чинити перешкоди у здійсненні представником МБТІ проведення технічної інвентаризації будинку №14 по вул.Незалежній у м.Лубни Полтавської області, шляхом надання доступу до квартири АДРЕСА_1. Також прохає стягнути з відповідачки на його користь понесені судові витрати.

В судове засідання сторони не зявились, представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_4 прохала залишити вищевказаний позов без розгляду у звязку з досудовим вирішенням спору.

Відповідно до ст. 197 ч. 2 ЦК України у разі неявки у судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Суд, дослідивши матеріали справи, вважає, що заява підлягає задоволенню з наступних підстав.

На підставі п.5 ч.1 ст.207 ЦПК України, суд постановляє ухвалу про залишення заяви без розгляду, якщо позивач подав заяву про залишення позову без розгляду.

Представник позивача подала до суду заяву, в якій прохає залишити позов ОСОБА_1 про усунення перешкод без розгляду, а тому матеріали позову слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.207 ЦПК України, -

У Х В А Л И В :

Позовну ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи ОСОБА_3, Товариство з обмеженою відповідальністю «Бюро технічної інвентаризації міжрегіональне» про усунення перешкод залишити без розгляду.

На ухвалу може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Полтавської області протягом 5 днів з моменту проголошення.

Суддя Лубенського

міськрайонного суду ОСОБА_5
Провадження № 2-н/537/267/2017
Справа № 537/3548/17
СУДОВИЙ НАКАЗ
21.09.2017 року м. Кременчук
Суддя Крюківського районного суду м.Кременчука Полтавської області Сьоря Сергій Іванович, розглянувши заяву Комунального підприємства "Кременчукводоканал" Кременчуцької міської ради про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2, ОСОБА_3 в солідарному порядку боргу за надані послуги з централізованого постачання холодної води та водовідведення в сумі 6849 грн. 38 коп., встановлений індекс інфляції в розмірі 1259 грн. 02 коп., 3% річних від простроченої суми в розмірі 255 грн. 05 коп. та витрати на судовий збір в сумі 800 грн., відповідно до ст. ст. 95, 96, 97, 103, 104, 105 ЦПК України, ст.526, 611 ЦК України, ст.20 Закону України "Про житлово -комунальні послуги", ст.ст.67, 68 ЖК України,-
5. Судовий наказ після набрання ним законної сили видати стягувачу.
6. Наказ може бути пред"явлений до виконання на протязі трьох років.
Суддя ____________________ Сергій Іванович Сьоря
Відповідно до статті 105 ЦПК України боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до неї документів подати до Крюківського районного суду м.Кременчука заяву про його скасування.
Відповідно до ст.106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Заява боржника про скасування судового наказу, що подана в установлений строк, розглядається судом протягом десяти днів з дня постановлення ухвали про прийняття такої заяви до розгляду у відкритому судовому засіданні з викликом сторін. Неявка осіб, належним чином повідомлених про час та місце розгляду заяви про скасування судового наказу, не перешкоджає розгляду такої заяви.
Судовий наказ набрав законної сили "______"__________2017 року.
Судовий наказ виданий "______"__________2017 року.
Суддя: Сергій Іванович Сьоря
Копія Справа № 326/630/17р.
Провадження № 2/326/273/2017
УХВАЛА

про відкриття провадження у справі

24 травня 2017 року м.Приморськ

Суддя Приморського районного суду Запорізької області Стріжакова Т.В., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, -

ВСТАНОВИВ:

Позивачка звернулася до суду з позовом про розірвання шлюбу з відповідачем. Позовні вимоги мотивує тим, що з відповідачем вона перебуває у шлюбі, зареєстрованому 25 вересня 1999 року Борисівською сільською радою Приморського району Запорізької області, актовий запис № 07. Від шлюбу мають дитину ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Спільне життя з відповідачем в неї не склалося, оскільки відповідач почав зловживати спиртними напоями. Внаслідок цього, вони перестали належним чином сприймати одне одного, мало місце непорозуміння між ними. Подальше спільне життя і збереження шлюбу суперечить інтересам позивачки. З січня 2015 року між нею та відповідачем сімейно-шлюбні відносини припинено. З цього ж часу вона разом з донькою переїхала жити до своєї матері.

Спір про місце проживання доньки відсутній, вона й надалі буде проживати з матірю. Шлюб у неї та відповідача перший.

Просить розірвати шлюб між нею та відповідачем, зареєстрований 25 вересня 1999 року Борисівською сульською радою Приморського району Запорізької області, актовий запис № 07. Після розірвання шлюбу залишити прізвище ОСОБА_3.

Дана цивільна справа підсудна Приморському районному суду Запорізької області.

Позовну заяву надано з дотриманням вимог ст.ст. 119, 120 ЦПК України.

Тому справу необхідно призначити до судового розгляду.

Керуючись ст.ст.3, 33, 11, 122, 127 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Відкрити провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу.

Призначити судове засідання на 30 травня 2017 року о 08.10 годині в приміщенні Приморського районного суду Запорізької області, за адресою: м.Приморськ, вул.Соборна, 84.

Направити сторонам копію даної ухвали, копію позовної заяви з копіями доданих до неї документів (відповідачу), та судові повістки про виклик у суд з повідомленням про час та місце проведення судового засідання.

Розяснити сторонам, що відповідно до ч.1 ст.60 ЦПК України, кожна сторона зобовязана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.

Запропонувати сторонам подати у строк до 30.05.2017 додаткові докази, письмові заперечення проти позову та посилання на докази, якими вони обґрунтовуються.

Ухвала може бути оскаржена лише щодо недотримання правил підсудності у встановлений законом строк і порядок, в іншій частині ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: підпис ОСОБА_4

Копія вірна: суддя Т.В. Стріжакова

30.05.2017 о 08:10.

24.05.17
Єдиний унікальний номер № 440/1571/16-ц
Провадження № 2/440/321/2017
У Х В А Л А

про зупинення провадження у справі

24 травня 2017 року

Буський районний суд Львівської області

в складі:головуючого ОСОБА_1sp; Б. М

при секретарі Гута О.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Буську справу за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу,-

в с т а н о в и в :

Сторони зареєстрували шлюб 15.07.1993 року у Відділі ЗАГСу виконавчого комітету Львівської міської ради, актовий запис № 1218. Від подружнього життя мають сина ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_1.

Позивачка позов підтримала в повному обємі, просить його задоволити.

Відповідач проти позову заперечив, на розлучення не згідний, хоче зберегти сімю, просить дати термін для можливого примирення.

Згідно ст. 111 СК України суд вживає заходів щодо примирення подружжя, якщо це не суперечить моральним засадам суспільства.

Згідно п. 10 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 21.12.2007 року «Про практику застосування судами законодавства при розгляді справ про право на шлюб, розірвання шлюбу, визнання його недійсним та поділ спільного майна подружжя» передбачене ст. 111 СК України вжиття судом заходів щодо примирення подружжя застосовується у випадках відсутності згоди одного з них на розірвання шлюбу за ініціативою однієї зі сторін або суду у формі зупинення розгляду справи слуханням та надання сторонам строку на примирення (ч.5 ст.191 ЦПК). Судам слід використовувати надану законом можливість відкласти розгляд справи для примирення подружжя, особливо за наявності неповнолітніх дітей. При визначенні строку на примирення суд заслуховує думку сторін та враховує конкретні обставини справи.

Вислухавши позивачку, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що розлад в сімї носить не тривалий та не стійкий характер, крім того враховує наявність дитини, отже подружні відносини можуть бути налагоджені, а тому вважає за необхідне вдруге надати сторонам строк на примирення, з метою збереження сімї.

Згідно п. 7 ч. 1 ст. 201 ЦПК України, суд зобовязаний зупинити провадження у справі, у разі надання сторонам у справі про розірвання шлюбу строку для примирення.

Керуючись ст. ст. 191, 201, 208, 210 ЦПК України, ст. 111 СК України, суд

у х в а л и в :

Надати сторонам термін для можливого примирення строком на два місяці, призначивши справу до слухання в судовому засіданні на 24 липня 2017 року на 10.00 год.

Провадження у справі за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 про розірвання шлюбу, зупинити до закінчення строку, наданого для примирення.

Ухвала може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Львівської області через суд першої інстанції в 5-ти денний строк з дня її проголошення.

Суддя: Журибіда Б. М .
Залізничний районний суд м.Львова
С У Д О В И Й Н А К А З
10 квітня 2017 року Справа № 462/1587/17
Суддя Залізничного районного суду міста Львова Ліуш А.І. розглянувши заяву про видачу судового наказу Львівського комунального підприємства „ Залізничнетеплоенерго " про солідарне стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4.
Керуючись ст.ст. 95-105, ЦПК України, ст.ст. 526, 612 ЦК України,
2. Стягнути солідарно з боржників на користь стягувача 800 грн. 00 коп. судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним чинності видати стягувачу.
Суддя: __________________________________ Ліуш А.І.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви.
Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Залізничний районний суд м.Львова
С У Д О В И Й Н А К А З
17 березня 2017 року Справа № 462/1222/17
Суддя Залізничного районного суду міста Львова Ліуш А.І. розглянувши заяву про видачу судового наказу Львівського комунального підприємства „ Залізничнетеплоенерго " про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4 .
Керуючись ст.ст. 95-105, ЦПК України, ст.ст. 526, 612 ЦК України,
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 800 грн. 00 коп. судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним чинності видати стягувачу.
Суддя: __________________________________ Ліуш А.І.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви.
Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.
Справа № 559/1689/15-ц
Номер провадження 2/559/82/2017
У Х В А Л А

про відновлення провадження у справі

21 вересня 2017 р. Суддя Дубенського міськрайонного суду Рівненської області Ходак С.К. розглянувши справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про втрату права користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Дубенського міськрайонного суду знаходиться справа за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про втрату права користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації.

06 червня 2017 року Дубенським міськрайонним судом було винесено ухвалу про зупинення провадження по справі до залучення до участі у справі правонаступника після смерті ОСОБА_3, яка померла 24.02.2017.

Відповідно до ст. 204 ЦПК України провадження у справі відновлюється ухвалою суду за заявою особи, яка бере участь у справі, або з ініціативи суду після усунення обставин, що викликали його зупинення.

Керуючись ст. 204 ЦПК України суд, -

У Х В А Л И В :

Відновити провадження по справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про втрату права користування житловим приміщенням та зняття з реєстрації.

Справу призначити до судового розгляду на 13 годину 09 листопада 2017 року.

В судове засідання викликати сторони.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя :
Залізничний районний суд м.Львова
С У Д О В И Й Н А К А З
10 квітня 2017 року Справа № 462/1576/17
Суддя Залізничного районного суду міста Львова Ліуш А.І. розглянувши заяву про видачу судового наказу Львівського комунального підприємства „ Залізничнетеплоенерго " про стягнення заборгованості за житлово-комунальні послуги з ОСОБА_1, ОСОБА_2.
Керуючись ст.ст. 95-105, ЦПК України, ст.ст. 526, 612 ЦК України,
2. Стягнути з боржника на користь стягувача 800 грн. 00 коп. судового збору.
3. Судовий наказ після набрання ним чинності видати стягувачу.
Суддя: __________________________________ Ліуш А.І.
Згідно зі статтею 105 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) боржник має право протягом десяти днів з дня отримання копії судового наказу та доданих до нього документів подати заяву про його скасування. Заява про скасування судового наказу може також бути подана органами та особами, яким законом надано право захищати права, свободи та інтереси інших осіб.
Відповідно до статті 106 ЦПК України у разі ненадходження від боржника заяви про скасування судового наказу протягом трьох днів після закінчення строку на її подання судовий наказ набирає законної сили і суд видає його стягувачеві для пред'явлення до виконання.
Відповідно до статті 105 ЦПК України заява про скасування судового наказу подається в суд у письмовій формі. У заяві про скасування судового наказу має бути зазначено: 1) найменування суду, в який подається заява; 2) ім'я (найменування) стягувача та боржника, а також ім'я (найменування) представника боржника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; 3) наказ, що оспорюється; 4) посилання на обставини, які свідчать про повну або часткову необґрунтованість вимог стягувача; 5) посилання на докази, якими боржник обґрунтовує свої заперечення проти вимог стягувача; 6) перелік документів, що додаються до заяви.
Заява підписується боржником або його представником і подається з її копією та копіями доданих до неї документів для надання стягувачеві. До заяви, яка подається представником боржника, має бути додано документ, що підтверджує його повноваження. До неналежно оформленої заяви про скасування судового наказу застосовуються норми статті 121 цього Кодексу.