Справа № 713/1971/16-ц
Провадження №2/713/77/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.02.2017 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі головуючого судді Кириляк А.Ю., за участю секретаря Перепелиця Т.І., за участі сторін, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Вижниця цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору підряду та стягнення сплачених за ним грошових сум ,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся в суд з позовом до ОСОБА_2 про розірвання договору підряду та стягнення сплачених за ним грошових сум .

В позові вказує, що уклала усний договір підряду з (підприємцем) ОСОБА_2 у березні 2016 року стосовно виготовлення та встановлення дерев'яних вікон у будинку. Загальна сума коштів, що отримав ОСОБА_2 склала 13000 гривень, які оплачувала готівкою частинами (2000 гривень, 4500 гривень у березні; 2000 гривень у квітні; 4500 гривень серпні).

За попередньою домовленістю в суму договору входили: матеріал (підрядника), якісна робота, ґрунтування, триразове фарбування, встановлення вікон; термін виконання: виготовлення і фарбування, встановлення скла - до 01.05.2016; монтаж - перші 1-2 тиждень травня.

17 серпня 2016 року ОСОБА_3 привіз вікна і розпочав їх монтаж. На зауваження щодо недоліків ОСОБА_2, посміхаючись говорив, щоб не переживали, це ще не готова робота, а будете оцінювати, коли все доробиться. Після квапливого встановлення, ОСОБА_2 заявив, щоб йому видали ще 4500 гривень. На запитання: а скільки ще грошей потрібно заплатити? ОСОБА_2 запевняв, обіцяючи, що завтра (тобто 18 серпня) приїде, все порахує, скаже остаточну ціну. Але 18 серпня «майстер» не з'явився, на телефонні дзвінки не відповідав, візити до його будинку теж були марними.

Вікна зроблені неякісно, а також має місце неякісний частковий монтаж, розміри виготовлених вікон менші (заміри вікон виконував сам ОСОБА_2Г.): вужчі, коротші стики між різними частинами вікон містять значні щілини, щілини між коробкою і стіною не задуті піною; деревина, з якої виготовлений заказ, невідповідна: нечотирьохгранна, наявні сліди кори, крива, має сколи, зайві сліди від саморізів, невдало забиті цвяхи фурнітура встановлена непрофесійно, місцями відсутня, рами встановлені за принципом: одна вище, друга нижче , скло в рамах з внутрішньої сторони заляпане силіконом , з зовнішньої фарбою коробки встановлені криво , все це підтверджується фототогафіями зазначених дефектів.

За даними фактами зверталася в органи внутрішніх справ, зокрема за їх результатами була проведена бесіда із дільничним інспектором, що протоколювалася. У даному документі відповідач підтверджує факт домовленості щодо виконання зазначених вище робіт, отримання грошових сум.

Так на початку жовтня (вже після її звернення до органів внутрішніх справ) ОСОБА_2 зобов'язувався ліквідувати недоліки протягом тижня, про що засвідчив дільничий інспектор. Але з'явився «майстер» 25 жовтня 2016 року, десь о 17.00 год.. ОСОБА_2 приступив до встановлення налічників, не зважаючи на щілини. «Працюючи» до 19.00 год. ОСОБА_2 зіпсувавши частину матеріалу (який привіз), нарізав 4 налічники і пробував їх закріпляти. Пообіцявши приїхати наступного дня, зник ще на два тижні.

7 листопада, з'явившись на зв'язку, ОСОБА_2 приводив абсурдні пояснення і хотів назначити день для свого візиту, на що йому було заявлено про розірвання договору та повернення коштів. 11 листопада о 10. 19 год. пролунав дзвінок від невідомого власника номера (+36) до ОСОБА_4. Під час розмови вхідний абонемент не представився і нічого конструктивного не зміг сказати.

Слід відзначити сам процес роботи монтажу: при вибиранні першої коробки старого вікна ОСОБА_2 пошкодив штукатурку стіни, а кути коробки роздробив; при установлені налічника, який має невідповідні параметри, штукатурку коригував (знімав) вдаряючи грубою латою.

Вважала, що недоліки у роботі, що мали місце при виготовленні вікон мають своїм результатом не відповідну якість вікон для встановлення та експлуатації їх у моєму житловому будинку, тобто вони є істотними. Просила розірвати договір підряду про виготовлення та монтаж дерев'яних вікон, укладений між нею, ОСОБА_1, і ОСОБА_2, укладений усно у березні 2016 року. Стягнути з ОСОБА_2 на її користь 13000 (тринадцять тисяч) гривень, сплачених за договором підряду про виготовлення та монтаж дерев'яних вікон, та компенсувати на її користь судові витрати та матерільно- моральну шкоду у сумі 3000 гривень.

В судовому засіданні позивач заявлені нею вимоги підтримала, просила задовольнити їх в повному обсязі.

Відповідач та його представник в судовому засіданні позов не визнали подали на нього свої письмові заперечення просили в позові відмовити.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_4 надала наступні показання , що є дочкою позивача. Мати шукала майстра для встановлення вікон. Відповідач обміряв вікна, зняв мірки ,крім тог йшла мова проте, що він ґрунтує та здійснює і фарбування. Термін виконання даних робіт був встановлений до 1 травня. Письмово договір не укладався. Стосовно, коштів відповідач сказав, що наперед гроші не бере, а вже до закінчення розмови повідомив, що потрібні гроші на матеріали і взяв 2000 гривень, пізніше 1,5 тисячі і 3000 гривень, до Великодня, а всього 8500 гривень . Пройшли свята однак відповідач не з»являвся. Вказувала на те що неодноразово телефонувала, однак телефон відповідача був поза межами досяжності. 06 липня вона до дзвонилася до відповідача і домовилися підїхати до нього додому та подивитися на роботу. 07 липня приїхавши до нього додому в с. Лукавці він показав їм з матір»ю коробки для вікон, де вони побачили недоліки та відповідач повідомив ,що на протязі двох тижнів недоліки він усуне і остаточно вікна будуть поставленні 01 серпня 2016 року. 1 серпня 2016 року відповідач так і не з»явився, а привіз вікна тільки 17 серпня , де поспіхом почав вставляти вікна , вони побачили, що не вистачає деяких деталей на що відповідач сказав, що робота до кінця ще не виконана і всі недоліки будуть виправлені і йому потрібно, ще 4500 гривень на запитання скільки ще потрібного грошей він сказав ,що наступного дня приїде доробляти і порахує остаточну ціну. Однак наступного дня не приїхав, вони їхали до нього додому , однак вдома нікого не було на телефонні дзвінки він не відповідав. Відповідач приїхав аж 25 жовтня 2016 року почав встановлювати наличники , однак довго працював біля одного вікна так і не доробив . Далі його тільки через дільничного інспектора було знайдено він почав говорити що у нього проблеми. Договір укладався у усній формі ескізів вікон не було, кошторису на виконання робіт укладено не було .

В судовому засіданні свідок ОСОБА_5 надав наступні покази , що в жовтні 2015 року до нього також зверталася позивачка з проханням виготовити вікна . Він зробив заміри та вирахували ціну 13500 гривень в ці кошти входило виготовлення вікон, фарбування, ковка фурнітури , вставлення скла, і облагородження. Вказував на те, що до нового року виготовив столярку і на самий новий рік привіз до позивачки вікна. На наступний день мав вкладати ,однак позивачка сказала, що до неї приїжджає брат і домовилися вкладати вікна 05 січня . 05 січня 1016 року у нього по сусідству був похорон і він не зміг приїхати вкласти вікна , крім того було холодно і монтаж вікон проводити не можна було, оскільки це впливало на якість, про що він повідомив дочці позивачки коли вона зателефонувала. Однак вони повідомили, що вікна виконанні не якісно і щоб він забирав їх та повернув кошти . Він забрав столярку та повернув кошти взявши у позивачки розписку про те, що вони до нього претензій не мають. Крім того вказував, що позивачка зверталася ще до двох столярів с. Лукавці, які відмовили їй у виготовлені столярних робіт.

Суд, з'ясувавши обставини справи та дослідивши наявні серед матеріалів справи докази, прийшов до висновку про те, що позов безпідставний та до задоволення не підлягає.

Зокрема, відповідно до вимог ст. 15 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.

Згідно вимог ч. 1 ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених прав, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Судом встановлено, що позивач у березні 2016 року домовилась з відповідачем стосовно виготовлення та встановлення останнім дерев'яних вікон у будинку, вважала, що уклала договір усного підряду з відповідачем, однак з даним висновком суд погодитись не може.

Відповідно до частин першої - третьої, п'ятої та шостої статті 203 ЦК зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.

Частиною першою статті 627 ЦК встановлено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.

Згідно з частиною першою статті 638 ЦК договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.

Відповідно до частин першої та другої статті 639 ЦК договір може бути укладений у будь-якій формі, якщо вимоги щодо форми договору не встановлені законом. Якщо сторони домовилися укласти договір у певній формі, він вважається укладеним з моменту надання йому цієї форми, навіть якщо законом ця форма для даного виду договорів не вимагалася.

Згідно з статтею 654 ЦК зміна або розірвання договору вичиняється в такій самій формі, що й договір, що змінюється або розривається, якщо інше не встановлено договором або законом чи не випливає із звичаїв ділового обороту.

У відповідності з частинами першою, другою статті 837 ЦК за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов'язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов'язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.

Згідно ст. 866 Цивільного кодексу України договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору.

Як встановлено в судовому засіданні, кошторис робіт не складався, вартість виконання робіт відповідачеві не сплачувалось, а він отримував кошти на придбання матеріалів , це не заперечується і сторонами та підтверджується показами свідка ОСОБА_6 Доказів того, що позивача, не влаштувала якість проведення робіт, в судове засідання не надано.

Зі змісту ст. 843 ЦК України вбачається, що у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Якщо у договорі підряду не встановлено ціну роботи або способи її визначення, ціна встановлюється за рішенням суду на основі цін, що звичайно застосовуються за аналогічні роботи з урахуванням необхідних витрат, визначених сторонами. Ціна роботи у договорі підряду включає відшкодування витрат підрядника та плату за виконану ним роботу.

Ст. 844 ЦК України передбачено, що ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі.

Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором. Зміни до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін.

Згідно із ст. 852 ЦК України, якщо підрядник відступив від умов договору підряду, що погіршило роботу, або допустив інші недоліки в роботі, замовник має право за своїм вибором вимагати безоплатного виправлення цих недоліків у розумний строк або виправити їх за свій рахунок з правом на відшкодування своїх витрат на виправлення недоліків чи відповідного зменшення плати за роботу, якщо інше не встановлено договором. За наявності у роботі істотних відступів від умов договору підряду або інших істотних недоліків замовник має право вимагати розірвання договору та відшкодування збитків.

Відповідно до ст. 847 ЦК України, підрядник зобов'язаний своєчасно попередити замовника про те, що додержання вказівок замовника загрожує якості або придатності результату роботи.

Відповідно до ст. 849 ЦК України, якщо під час виконання роботи стане очевидним, що вона не буде виконана належним чином, замовник має право призначити підрядникові строк для усунення недоліків, а в разі невиконання підрядником цієї вимоги - відмовитися від договору підряду та вимагати відшкодування збитків або доручити виправлення роботи іншій особі за рахунок підрядника. Замовник має право у будь-який час до закінчення роботи відмовитися від договору підряду, виплативши підрядникові плату за виконану частину роботи та відшкодувавши йому збитки, завдані розірванням договору.

Відповідно до ст. 853 ЦК України, замовник зобов'язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки). У разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Судом також встановлено, що про оплату виконаних робіт сторони не домовлялися, кошторис на виконання робіт взагалі не складався, вартість виконуваних робіт не визначалася в письмовому виді, ескізи вікон виготовлено не було. Відповідач отримав кошти тільки на придбання матеріалів, даний факт не заперечувала і позивач та підтвердила своїми показами свідок ОСОБА_6.

З пояснень позивача, відповідача та свідка ОСОБА_6 її дочки слідує, що нею сплачено гроші в сумі 13000 грн.( 2000 гривень, 4500 гривень у березні; 2000 гривень у квітні; 4500 гривень серпні) на придбання матеріалу, суд позбавлений можливості встановити дійсну вартість замовлених робіт в зв'язку з відсутністю письмового договору та кошторису на виконання робіт.

У висновку про результати розгляду звернення громадянки ОСОБА_1 Вижницького ВП Кіцманського ВП ГУНП у Чернівецькій області від 13 жовтня 2016 року за результатами звернення гр. ОСОБА_1 в якій просить прийняти міри до ОСОБА_2 який не завершує установку вікон на її будинку їй рекомендовано з приводу невиконання робіт по заміні вікон чи не поверненню грошових коштів звернутися в цивільному порядку до Вижницького районного суду Чернівецької області.

У висновку також встановлено," будучи опитаною ОСОБА_1, пояснила, що у березні 2016 року вона на усній домовленості з ОСОБА_2 домовились про те, щоб він встановив нові дерев"яні вікна на її будинку.На що він погодився та взяв у неї кошти у сумі 1300 гривень та матеріал" .

Відповідно до ч. 1 ст. 60 ЦПК України, кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім випадків, встановлених статтею 61 цього Кодексу

Додані позивачем до позовної заяви документи з приводу її звернень до правоохоронних органів, знову ж таки не містять будь-якої інформації щодо порушення будь-яких прав позивача саме відповідачем.

Отже відповідно до вимог чинного законодавства у разі виникнення між замовником і підрядником спору з приводу недоліків виконаної роботи або їх причин на вимогу будь-кого з них має бути призначена експертиза. Витрати на проведення експертизи несе підрядник, крім випадків, коли експертизою встановлена відсутність порушень договору підряду або причинного зв'язку між діями підрядника та виявленими недоліками. У цих випадках витрати на проведення експертизи несе сторона, яка вимагала її призначення, а якщо експертизу призначено за погодженням сторін, - обидві сторони порівну.

Суд вважає, що показання свідка, та фото, не є належними доказами порушення відповідачем прав позивача, оскільки нею не підтверджено умов договору підряду, вона не є спеціалістом в галузі будівництва. Експертиза по справі не проводилась, оскільки сторонами не заявлено такої вимоги.

Крім того судом встановлено, що при укладанні договору підряду , сторонами не погоджено істотні умови договору, ціна , обсяг виконаних робіт, термін виконання робіт. не затверджено кошторис .

Оскільки відповідно договір побутового підряду вважається укладеним у належній формі, якщо підрядник видав замовникові квитанцію або інший документ, що підтверджує укладення договору, однак цього сторонами зроблено не було. Наслідки недодержання форми договору підряду визначаються за загальними нормами цивільного законодавства, якщо інше не передбачено спеціальним законом.

Відповідно до статті 60, частини першої статті 212 ЦПК кожна сторона зобов'язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень, крім наявності підстав звільнення від доказування. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях. Суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об'єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.

Суд оцінює покази свідка ОСОБА_6 критично і не може посилатися, як на належний доказ на підтвердження укладення договору побутового підряду, оскільки хоча і свідок вказує у своїх показах, що її мати , позивач ОСОБА_1, саме уклала договір побутового підряду з відповідачем, однак між сторонами не було досягнуто усіх істотних умов договору, а саме не затверджено, кошторис виконання робіт, ескізи дерев"яних вікон , ціну виконаних робіт та термін виконання договору.

Що стосується вимоги про стягнення з відповідача 13000 гривень за договором підряду, оскільки, як було встановлено в судовому заасіданні та не заперечувалося сторонами, відповідач отримав ці кошти на придбання матеріалу для виготовлення вікон, які отримала позивач та не повернула відповідачу ОСОБА_2, як не належну та не якісну роботу.

Аналізуючи все викладене вище в сукупності, суд прийшов до твердого переконання, що позивачем, всупереч вимог ст.ст. 10, 60 ЦПК України, не доведено ті обставини, на які він посилається як на підставу своїх вимог, а саме - не доведено, що між позивачем та відповідачем було укладено усний договір підряду, а тому вимога позивача про розірвання цього договору є безпідставною та до задоволення не підлягає.

Що ж стосується спричинення позивачу матеріально-моральної шкоди, то в цій частині позов також не підлягає задоволенню.

Під моральною шкодою, суд розуміє втрати немайнового характеру внаслідок моральних та фізичних страждань, заподіяних позивачу незаконними, протиправними діями відповідача, які позначили негативні зміни у його житті, що виразились: в душевних стражданнях та вимушеними змінами в житті в результаті яких, позивач не має змоги на протязі семи місяців користуватися кухнею, готувати на їжу, не може запросити родичів.

Згідно ст.23 ЦК України, особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає: у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сім'ї чи близьких родичів.

Відповідно до ст. 1167 ЦК України, моральна шкода, завдана фізичній або юридичній особі діями чи бездіяльністю відшкодовується особою, яка її завдала, за наявності її вини, крім випадків встановлених частиною другою цієї статті.

Відповідно до Постанови Пленуму Верховного суду України « Про судову практику в справах про відшкодування моральної шкоди».

П.5- суд має з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння моральних чи фізичних страждань, за яких обставин і якими діями вони завдані, ступінь вини заподіювача, яких моральних чи фізичних страждань зазнав потерпілий, в якій грошовій сумі він оцінює пов'язані з ними втрати, та з чого при цьому виходить, а також інші обставини, які мають значення для вирішення даного спору.

П.9- розмір відшкодування моральної шкоди суд визначає в межах заявлених вимог залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачеві моральних і фізичних страждань, з урахуванням в кожному конкретному випадку ступеня вини відповідача та інших обставин. Зокрема, враховується характер та тривалість страждань, тяжкість завданої травми.

Суд, оцінивши належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, приходить до висновку, що у судовому засіданні не знайшло підтвердження спричинення позивачу матеріальних збитків і моральної шкоди в результаті невиконання відповідачем умов договору, у зв'язку з чим суд відмовляє у задоволенні цих вимог за недоведеністю, оскільки жодних доказів на підтвердження відшкодування моральної шкоди позивач суду не надала.

З огляду на викладене, позивачем не доведено порушення його цивільних прав та інтересів саме відповідачем, а тому суд прийшов до висновку про безпідставність вимог позивача, а відтак про наявність підстав для відмови в задоволенні позову в цілому.

Крім того в силу ст.88 ЦПК України не підлягають стягненню на користь позивача судові витрати.

Керуючись ст.ст. 10, 60, 61, 88, 212, 213, 214, 215 ЦПК України, ст. 15, 16, 837-864, 875-886 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

В позові ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання договору підряду та стягнення сплачених за ним грошових сум, - відмовити.

Рішення суду може бути оскаржене до апеляційного суду Чернівецької області через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя: А. Ю. Кириляк