Справа № 203/1210/17
У Х В А Л А

06 квітня 2017 року суддя Кіровського районного суду м.Дніпропетровська Казак С.Ю., розглянувши матеріали цивільної справи за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Реєстраційна служба Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування,-

ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду з вищезазначеним позовом, який поданий без дотримання вимог ст.119 ЦПК України та підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до ч.5 ст.119 ЦПК України до позовної заяви додаються документи, що підтверджують сплату судового збору.

Пунктом 2 ч.1 ст.80 ЦПК України визначено, що ціна позову у позовах про визнання права власності на майно або його витребування визначається вартістю майна.

Як розяснено в п.15 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ №10 від 17.10.2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» п.п.1 і 2 ч.1 ст.80 ЦПК України передбачено визначення ціни позову у позовах про стягнення грошових коштів та про визнання права власності на майно або витребування майна. Відповідні позовні заяви мають майновий характер, і розмір ставок судового збору за їх подання визначається згідно з п.п.1 п.1 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір».

В п.16 вказаної вище Постанови розяснено, що розмір судового збору за подання позовної заяви про визнання права власності на майно або його витребування (у тому числі з урахуванням положень, передбачених ч.5 ст.216, ст.1212 ЦК тощо) визначається з урахуванням вартості спірного майна, тобто як зі спору майнового характеру. При цьому суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом ст.80, п.4 ч.2 ст.119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Відповідно до ст.4 Закону України «Про судовий збір» за подання позову фізичною особою з вимогами майнового характеру сплачується судовий збір в розмірі 1% ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів мінімуму для працездатних осіб, тобто в сумі від 640 грн. до 8000 грн., в залежності від ціни позову.

Разом з тим, в позовній заяві не зазначено доказів, щодо вартості спірного нерухомого майна, у відповідності до вимог п.4 ч.2 ст.119 ЦПК України не зазначено ціну позову та з урахуванням цього судовий збір в розмірах, встановлених ст.4 Закону України «Про судовий збір» не сплачено.

Надаючи квитанцію про сплату судового збору в мінімальному розмірі 640 грн., позивач посилався на положення ч.2 ст.80 ЦПК України та неможливість визначити дійсну вартість спірного майна.

Але з позовної заяви вбачається, що відповідач фактично проживає та користується спірною квартирою, а тому не був позбавлений можливості перед звернення до суду з позовом отримати у передбаченому законом порядку оцінку вартості квартири, з урахуванням чого сплатити судовий збір відповідно до вимог п.2 ч.1 ст.80 ЦПК України та ставок, встановлених ст.4 Закону України «Про судовий збір».

Також, суд враховує, що окрім вимоги про визнання права власності в порядку спадкування, позивачем заявленого вимогу немайнового характеру (про встановлення юридичного факту). А тому, у відповідності до ст.ст.4,6 Закону України «Про судовий збір» позивач також повинен був сплатити судовий збір в сумі 640 грн. за вказану самостійну вимогу.

Окрім цього, позовна заява не відповідає вимогам п.п.3,5 ч.2 ст.119 ЦПК України, оскільки позивач в прохальній частині позову не конкретизує, яку саме ступінь родинних відносин між померлими спадкодавцями він просить встановити; а заявляючи вимогу про визнання права власності в порядку спадкування на квартиру не зазначає, на яку саме частку він просить визнати за ним право власності, з урахуванням наявності іншого спадкоємця (відповідачки ОСОБА_1О.).

Згідно ч.1 ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у ст.ст.119,120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Таким чином позовна заява підлягає залишенню без руху, з наданням позивачу строку протягом пяти днів з дня отримання ухвали, для усунення недоліків позовної заяви, а саме: подачі нової позовної заяви (з копією відповідно до кількості відповідачів та третіх осіб) з конкретизацією заявлених позовних вимог; зазначенням ціни позову (вартості спірної квартири), зазначенням доказів, що підтверджують вартість спірного майна та сплати судового збору (з наданням оригіналу платіжного документу про сплату) в розмірі 640 грн. за заявлену вимогу немайнового характеру, а також доплати судового збору в розмірі 1% від ціни позову, але не менше 640 грн. та не більше 8000 грн. ( зурахуванням сплаченого судового збору в сумі 640 грн.), який підлягає перерахуванную на наступний рахунок: отримувач коштів УДКСУ у Кіровському району м.Дніпропетровська (Кіровський район), 22030001; код отримувача (код за ЄДРПОУ) 37989316; банк отримувача ГУДКСУ у Дніпропетровській обл. м.Дніпропетровськ; код банку отримувача (МФО) 805012; рахунок отримувача 0007; код класифікації доходів бюджету 22030001; призначення платежу - судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), Кіровський районний суд м.Дніпропетровська, .

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.80,119,120,121 ЦПК України, -

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2, треті особи - приватний нотаріус Дніпровського міського нотаріального округу ОСОБА_3, Реєстраційна служба Департаменту адміністративних послуг та дозвільних процедур Дніпропетровської міської ради, про встановлення факту, що має юридичне значення, визнання права власності в порядку спадкування - залишити без руху, надавши позивачу строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків протягом пяти днів з дня отримання ухвали.

В разі невиконання ухвали суду у встановлений строк, позовна заява буде визнана неподаною та повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя С.Ю.Казак