Справа № 761/265/17
Провадження № 2/761/3097/2017
У Х В А Л А

Іменем України

16 лютого 2017 року суддя Шевченківського районного суду міста Києва Савицький О.А., вивчивши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до ПАТ «Туристичний комплекс «Пролісок» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати за середнього заробітку за час затримки розрахунку,

в с т а н о в и в :

03.01.2017 року на адресу Шевченківського районного суду м.Києва надійшла позовна заява ОСОБА_1 до ПАТ «Туристичний комплекс «Пролісок» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати за середнього заробітку за час затримки розрахунку.

Ухвалою від 06.01.2017 року вказану позовну заяву було залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків терміном 5 (п'ять) днів з дня отримання копії ухвали.

У зазначеній ухвалі, серед іншого, вказувалось, що матеріали поданої позовної заяви не відповідають вимогам ст. 119 ЦПК України, а саме: до позовної заяви не додано доказів, які б підтверджували відмову суду у прийнятті заяви про видачу судового наказу про стягнення нарахованої, але не виплаченої суми заробітної плати або скасування його судом; у позовній заяві не зазначено повного найменування відповідача.

Як вбачається з відміток, що містяться на зворотньому повідомленні про вручення поштового відправлення, копію ухвали від 06.01.2017 року позивачка особисто отримала 01.02.2017 року, однак, враховуючи строки доставки кореспонденції в межах міста Києва, у встановлений строк не усунула вказані в ній недоліки.

При цьому, будь-яких повідомлень щодо неможливості виконання ухвали суду від 06.01.2017 року у строки, встановлені судом, від позивачки також не надходило.

Так, статтею 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини гарантовано право на справедливий і публічний розгляд справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Між тим, згідно позиції Європейського суду з прав людини, яка викладена в рішенні від 08.11.2005 року у справі «Смірнова проти України», нездатність суду ефективно протидіяти недобросовісно створюваним учасниками справи перепонам для руху справи є порушенням ч.1 ст. 6 даної Конвенції.

Як передбачено вимогами ч.3 ст. 27 ЦПК України особи, які беруть участь у справі, зобов'язані добросовісно здійснювати процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

При цьому, як неодноразово наголошував в своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, позивач, як сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитися провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки. Право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції, не є абсолютним: воно може бути піддане допустимим обмеженням, оскільки вимагає за своєю природою державного регулювання.

Таким чином, враховуючи вищенаведені положення законодавства та беручи до уваги ті обставини, що позивачка за спливом тривалого проміжку часу не цікавиться рухом своєї справи та не реалізувала своїх процесуальних обов'язків належним чином, в той час як суд здійснив всі можливі спроби для її повідомлення про наявність відповідної ухвали про залишення позовної заяви без руху, приходжу до висновку, що позивачкою у встановлений строк не усунуто недоліків, вказаних в ухвалі від 06.01.2017 року.

В свою чергу, як передбачено вимогами ч. 2 ст. 121 ЦПК України, якщо позивач відповідно до ухвали суду у встановлений строк не виконає вимоги, визначені ст.ст. 119 і 120 цього Кодексу, позовна заява вважається неподаною і повертається позивачеві.

Враховуючи викладене та керуючись ст. 6 Конвенції захист прав і основоположних свобод людини, ст.ст. 27, 77, 119-121, 209, 210 ЦПК України, суддя

у х в а л и в :

Позовну заяву ОСОБА_1 до ПАТ «Туристичний комплекс «Пролісок» про стягнення нарахованої, але невиплаченої заробітної плати, компенсації втрати частини доходів у зв'язку з порушенням строків їх виплати за середнього заробітку за час затримки розрахунку - вважати неподаною та повернути позивачці.

Роз'яснити позивачці, що повернення позову не перешкоджає повторному зверненню із позовною заявою до суду, якщо перестануть існувати обставини, що стали підставою для її повернення.

Ухвала може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суду міста Києва протягом п'яти днів з дня отримання копії ухвали.

Суддя: