Справа № 573/146/17
Номер провадження 2/573/135/17
07 квітня 2017 року м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області в складі:
головуючої судді: Кліщ О. В.
за участю секретаря: Сітало Ю.С.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Білопіллі заочно цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,
20 січня 2017 року ОСОБА_1 звернулась до суду з позовом до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу. Свої вимоги мотивувала тим, що з відповідачем зареєстрували шлюб 16 листопада 2011 року. Від подружнього життя сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. На даний час сторони проживають окремо. Сімя фактично розпалась, основою розпаду сімї стало те, що між ними втрачено порозуміння, виникають постійно суперечки, сварки та бійки в присутності малолітньої дитини. Позивачка вважає, що подальше спільне життя і збереження шлюбу неможливе, суперечить її інтересам та інтересам дитини, тому вона звернулась до суду з даним позовом і просить розірвати шлюб між нею та відповідачем.
В судове засідання позивачка ОСОБА_1 не зявилась, надавши письмову заяву про те, що позов підтримує, просила розглянути справу без її участі та позов задовольнити, залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні. Проти заочного рішення не заперечує.
Відповідач ОСОБА_1 у судове засідання не зявився, хоча належним чином був сповіщений про час, день і місце розгляду справи, причин неявки не повідомив.
Згідно ст. 224 ЦПК України у разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки або якщо зазначені ним причини визнані неповажними, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що позивач проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
Суд розглядає справу на підставі статті 197 ч. 2 ЦПК України, згідно якої у разі неявки в судове засідання всіх осіб, які беруть участь у справі, чи в разі, якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності осіб, які беруть участь у справі, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Повно, всебічно і обєктивно дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до ч. 3 ст. 105 СК України шлюб припиняється внаслідок його розірвання за позовом одного з подружжя на підставі рішення суду.
Згідно ч. 1 ст. 110 Сімейного кодексу України позов про розірвання шлюбу може бути предявлений одним із подружжя.
У відповідності до ст. 112 СК України суд зясовує фактичні взаємини подружжя, дійсні причини позову про розірвання шлюбу, бере до уваги наявність малолітньої дитини, дитини-інваліда та інші обставини життя подружжя. Суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам дітей, що мають істотне значення.
Судом встановлено, що сторони у справі Гуральник (дошлюбне прізвище) ОСОБА_4 та ОСОБА_2 зареєстрували шлюб 16 листопада 2011 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено відповідний актовий запис за № 1095. Після укладення шлюбу позивачці присвоєно прізвище чоловіка ОСОБА_2, що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії І-БК № 178078 (а. с. 5).
Від подружнього життя сторони мають малолітню доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, що стверджується свідоцтвом про народження серії І-БК № 435304 (а. с. 6).
Згідно довідки, виданої виконкомом Ворожбянської міської ради від 20 січня 2017 року за № 301 ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 та має наступний склад сімї: чоловіка ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3 та доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 (а. с. 7).
Як вбачається з позовної заяви, причиною розпаду сімї стало те, що між сторонами втрачено порозуміння, виникають постійно суперечки, сварки та бійки.
Суд зазначає, що шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб - це сімейний союз, при цьому слово «сімейний» засвідчує, що шлюб створює сім'ю, а слово «союз» підкреслює договірну природу шлюбу, яка зумовлює його добровільний характер.
Шлюб ґрунтується на вільній згоді жінки та чоловіка. Шлюб припиняється внаслідок його розірвання. Розірвання шлюбу засвідчує стійкий розлад подружніх стосунків. У відповідності до ст. 110 ч. 1 СК України, позов про розірвання шлюбу може бути пред'явлений одним із подружжя. Для поваги до права дружини або чоловіка на пред'явлення вимоги про розірвання шлюбу потрібен прояв другим з подружжя власної гідності, поваги до себе.
Позивачка скористалася даним правом та звернулася до суду з цим позовом і наполягає на розірванні шлюбу. Збереження шлюбу можливе на паритетних засадах, на почуттях взаємної любові та поваги, взаємодопомоги та підтримки, тобто на тому, що є моральною основою шлюбу, а, як встановлено при дослідженні матеріалів справи та заяви позивача, вона не має наміру зберегти шлюб з відповідачем.
Таким чином, суд приходить до висновку, що між сторонами втрачено взаєморозуміння, збереження сімї та поновлення шлюбних відносин неможливо, подальше спільне проживання неможливе, так як суперечить інтересам сторін та дитини, заява про розірвання шлюбу відповідає дійсній волі сторін, після розірвання шлюбу не будуть порушені їхні особисті права, а тому шлюб необхідно розірвати.
Відповідно до ст. 113 СК України, якою визначено, що особа, яка змінила своє прізвище у звязку з реєстрацією шлюбу, має право після розірвання шлюбу надалі іменуватися цим прізвищем або відновити своє дошлюбне прізвище.
У звязку з наявністю заяви позивачки, суд вважає за необхідне залишити їй прізвище, присвоєне при одруженні ОСОБА_3.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 105, 110, 112, 113 Сімейного Кодексу України, ст. ст. 4, 10, 60, 209, 213, 215, 224-228 ЦПК України, суд, -
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу, задовольнити.
Шлюб між ОСОБА_1 та ОСОБА_2, зареєстрований 16 листопада 2011 року у відділі реєстрації актів цивільного стану Голосіївського районного управління юстиції у м. Києві, про що складено відповідний актовий запис за № 1095, - розірвати.
Після розірвання шлюбу прізвище відповідачки, яка змінила його під час державної реєстрації шлюбу, залишити ОСОБА_2.
Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дня його проголошення.

Заява про перегляд заочного рішення може бути подана відповідачем до Білопільського районного суду протягом десяти днів з дня отримання його копії.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення заочне рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду Сумської області через Білопільський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 10 днів з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя :