Справа № 308/5708/16-ц
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2017 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в складі: головуючого судді Фазикош О.В., за участю секретаря Рабош А.О.,відповідача ОСОБА_1, представника відповідача ОСОБА_2, представника позивача ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні, в місті Ужгород, заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя,-

ВСТАНОВИВ:

Заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, позов задоволено, а саме судом вирішено: провести поділ майна, набутого ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за час шлюбу; виділити ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) та визнати за нею право власності на наступне майно: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; виділити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 судові витрати в розмірі 4134,00 грн.

9 березня 2017 року відповідач ОСОБА_1 звернувся до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, посилаючись на те, що позивач не зявився у судове засідання і не повідомив про причини своєї неявки суд у звязку з тим, що адвокат ОСОБА_5, відповідно до укладеного з нею договору, запевнила ОСОБА_1 що займеться його справою однак не вступила у зазначену цивільну справу в якості представника відповідача по справі, при цьому переконувала ОСОБА_1, що здійснює його інтереси. Також ОСОБА_1 зазначає, що за час шлюбу, а саме 25 квітня 2008 року, він придбав трьохкімнатну квартиру АДРЕСА_2, загальною площею 65,8 кв. м., вартістю 36700,00 гривень., яка належить особисто йому, вказана квартира придбана відповідачем по справі за його особисті кошти. Також у заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 вказує, що у даному випадку, докази надані з його сторони свідчать про те, що спірна квартира є його особистою приватною власністю. На підставі наведеного у заяві про перегляд заочного рішення ОСОБА_1 просить: поновити строк на подання заяви про перегляд заочного рішення в справі; прийняти заяву про перегляд заочного рішення до розгляду; переглянути заочне рішення та наслідками розгляду заяви про перегляд заочного рішення, скасувати заочне рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц і призначити справу до розгляду в загальному порядку.

Відповідач ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав подану заяву про перегляд заочного рішення. Представник відповідача ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав подану заяву про перегляд заочного рішення.

Представник позивача ОСОБА_3 в судовому засіданні заперечив проти задоволення заяви про перегляд заочного рішення.

Заслухавши учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

11 жовтня 2016 року заочним рішенням Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, позов задоволено, а саме судом вирішено: провести поділ майна, набутого ОСОБА_4 та ОСОБА_1 за час шлюбу; виділити ОСОБА_4 (ІНФОРМАЦІЯ_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_1) та визнати за нею право власності на наступне майно: 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; виділити ОСОБА_1 (ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний номер НОМЕР_2) 1/2 частину квартири АДРЕСА_1; стягнути з ОСОБА_1 на користь ОСОБА_4 судові витрати в розмірі 4134,00 грн.

Відповідно до ч. 1 ст. 232 ЦПК України заочне рішення підлягає скасуванню, якщо судом буде встановлено, що відповідач не зявився в судове засідання та не повідомив про причини неявки з поважних причин і докази, на які він посилається, мають істотне значення для правильного вирішення справи.

Відповідач ОСОБА_1 стверджує, що поважними причинами його неявки в судове засідання і неповідомлення про причини своєї неявки суд є те, що між відповідачем та адвокатом ОСОБА_5 було укладено договір про надання правової допомоги, і відповідно до укладеного договору адвокат запевняла ОСОБА_1, що займається його справою. До заяви про перегляд заочного рішення, відповідачем по справі додано копію договору про надання правової допомоги від 26 вересня 2016 року, згідно якого адвокат бере на себе зобовязання надавати правову допомогу ОСОБА_1. Відповідно до п. 1.4, даного договору ОСОБА_1 зобовязується своєчасно забезпечувати адвоката всім необхідним для виконання доручень, зокрема документами та інформацією, оплачувати витрати, в тому числі судові, що необхідно для виконання доручень, своєчасно оплачувати послуги адвоката, видати довіреність для участі у справі. Також ОСОБА_1 додав до заяви про перегляд заочного рішення фотокопію знімку мобільного телефону на якому висвітлено текстове повідомлення від Ризак Н… +94, дата отримання повідомлення 22 лютого 2017 року, про те, що заява про перегляд заочного рішення не подана.

Відповідно до ч. 4 ст. 169 ЦПК України, у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів (постановляє заочне рішення).

Ст. 27 ЦПК України передбачено право користуватись правовою допомогою, однак, це питання стосується права учасників судового засідання. Право на правову допомогу (в тому числі звернення до адвоката) є правом будь-якого громадянина України. Разом з тим, відповідач відповідно до ч. 3 ст. 27 ЦПК України зобов'язаний добросовісно здійснювати свої процесуальні права і виконувати процесуальні обов'язки.

Посилання заявника на те, що він не отримував судові повістки, суд до уваги не приймає, оскільки відповідач був повідомлений належним чином про день, час та місце розгляду справи, як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1, неодноразово повідомлявся судовими повістками зі зворотнім повідомлення за належною адресою про час, дату та місце проведення судових засідань. Причин неявки в судові засідання, ОСОБА_1, суду не повідомляв, заяв чи клопотань про відкладення справи, до суду не надавав.

З огляду на вищевикладене, суд вважає, що під час розгляду справи судом було дотримано процедуру виклику відповідача в судове засідання, вжито відповідних заходів для повідомлення відповідача про час та місце слухання справи відповідно до ст.ст. 74-77 ЦПК України.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 77 ЦПК України сторони та інші особи, які беруть участь у справі, зобовязані повідомляти суд про причини неявки у судове засідання. У разі не повідомлення суду про причини неявки - вважається, що сторони та інші особи, які беруть участь у справі, не зявилися у судове засідання без поважних причин. Тобто відповідач будучи належним чином повідомленим про дату, місце і час проведення судового засідання в судове засідання не зявився і про причини неявки суд не повідомив.

Доводи заявника про те, що протягом розгляду справи звертався за правовою допомогою до адвоката, проте внаслідок невиконання своїх обовязків адвокатом, він не зявлявся в судові засідання, та вчасно не зміг подати заяву про перегляд заочного рішення, не можуть бути визнані поважними причинами нез'явлення в судові засідання та не повідомлення про причини неявки. Крім того, суд не визнає поважною причиною пропуску процесуального строку на подання заяви про перегляд заочного рішення, зважаючи на те, що ОСОБА_1 самостійно обрав представника для захисту своїх інтересів у суді. При цьому також слід зауважити, що контактні номери телефонів адвоката ОСОБА_5 вказані у договорі про надання правової допомоги від 26 вересня 2016 року, не співпадають з номером зазначеним на фотокопії телефону, доданим до заяви ОСОБА_1, також не надано підтверджень виконання договору про надання правової допомоги ОСОБА_1

Згідно ст. 228 ЦПК України заочне рішення може бути переглянуте судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача. Заяву про перегляд заочного рішення може бути подано протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Відповідно до рекомендованого повідомлення про вручення поштового відправлення, виплату поштового переказу від 19 жовтня 2016 року № 950, ОСОБА_1 отримав вище зазначену копію заочного рішення суду 27 жовтня 2016 року. З моменту отримання відповідачем ОСОБА_1 копії рішення, а саме 27.10.2016 року до ознайомлення представника відповідача з матеріалами справи 02.03.2017 року, та звернення до суду з заявою минуло більше 4 місяців.

Відповідно до ст. 72 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом. Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, якщо суд за клопотанням особи, що їх подала, не знайде підстав для поновлення або продовження строку.

Згідно до ч. 1 ст. 73 ЦПК України суд поновлює або продовжує строк, встановлений відповідно законом або судом, за клопотанням сторони або іншої особи у разі його пропущення з поважних причин.

Водночас, встановлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників цивільного судочинства та своєчасного виконання ними передбачених ЦПК України певних процесуальних дій. Інститут строків в цивільному процесі сприяє досягненню юридичної визначеності у цивільних відносинах, а також стимулює учасників процесу добросовісно ставитися до виконання своїх обов'язків. Ці строки обмежують час, протягом якого такі правовідносини можуть вважатися спірними; після їх завершення, якщо ніхто не звернувся до суду за вирішенням спору, відносини стають стабільними.

Враховуючи те, що поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є обєктивно непереборними, не залежать від волевиявлення особи, що звернулася з відповідною заявою, та повязані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій та підтверджені належними доказами, а у заяві про поновлення процесуальних строків та у судовому засіданні таких обставин не встановлено суд відмовляє заявнику у поновленні строків на подання заяви про перегляд заочного рішення.

Враховуючи викладене суд знаходить безпідставними доводи представника заявника та заявника наведені у клопотанні про поновлення процесуального строку та відсутність підстав для його поновлення.

Враховуючи вищенаведене, приймаючи до уваги, що відповідач ОСОБА_1 звернувся до суду із заявою про перегляд заочного рішення після закінчення строку, передбаченого ст. 228 ЦПК України, а підстав для задоволення вимоги щодо поновлення такого строку не має, суд виходячи з вимог ст.ст.72, 73 ЦПК України вважає, що заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя, слід залишити без розгляду.

Керуючись ст.ст. 72, 73, 210, 228 України, суд,-

УХВАЛИВ:

В задоволенні клопотання ОСОБА_1 про поновлення строку на подання заяви про перегляд заочного рішення у справі - відмовити.

Заяву ОСОБА_1 про перегляд заочного рішення Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 11 жовтня 2016 року у цивільній справі № 308/5708/16-ц за позовною заявою ОСОБА_4 до ОСОБА_1 про поділ майна подружжя - залишити без розгляду.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення, заочне рішення може бути оскаржене в загальному порядку, встановленому цивільним процесуальним кодексом України. В цьому разі строк на апеляційне оскарження рішення починає відраховуватись з дати постановлення ухвали про залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6