Провадження № 2/761/2202/2017
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2017 року Шевченківський районний суд м. Києва в складі:

головуючого судді Юзькової О.Л.

при секретарі Голопич Н.Р.,

розглянувши відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_3, третя особа: Комунальне підприємство «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району м. Києва» про відшкодування майнової шкоди, завданої залиттям квартири,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, мотивуючи свої вимоги наступним. Позивач є власником квартири АДРЕСА_1. Відповідач ОСОБА_3 проживає поверхом вище у квартирі НОМЕР_1 того ж будинку. 14.04.2016 року квартиру позивача було затоплено. Згідно з актом комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва» б/н від 18.04.2016 р. залиття сталося внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканцями в вище розташованій квартирі НОМЕР_1. Внаслідок залиття квартира позивача потребує термінового ремонту. Згідно зі зведеним кошторисом КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. вартість проведення ремонту у помешканні становить 4 054,00 грн. , за проведення дослідження позивачем сплачено 366,19 грн. Відповідач добровільно не погоджується на відшкодування спричиненої шкоди. Також позивачу спричинено і моральну шкоду, яку він оцінює у 2 000,00 грн. Моральна шкода виразилась у негативних емоціях та переживаннях з приводу пошкодження майна та неможливості нормального користування ним, порушення звичного способу життя, необхідності докладання додаткових зусиль для його нормалізації. За таких обставин ОСОБА_1 про сить суд стягнути на його користь з ОСОБА_3 на відшкодування завданої матеріальної шкоди 4 054,00 грн., моральної шкоди - 2000,00 грн., оплату послуг експерта у сумі 366,19 грн. та судові витрати.

В судовому засіданні позивач підтримав заявлені вимоги, просив задовольнити.

ОСОБА_3 зазначила, що не заперечує факту залиття та його причини. Проте, вона пропонувала зробити позивачу ремонт, від якого останній відмовився. Тому вона не погоджується з вимогами.

Вислухавши пояснення сторін, дослідивши матеріали справи суд вважає, що позов підлягає задоволенню частково.

Встановлено, що ОСОБА_2 є власником квартири АДРЕСА_1 на підставі договору дарування від 10.11.1992 року, копія якого долучена до матеріалів справи.

Також встановлено, що 14.04.2016 р. сталося залиття квартири позивача з вище розташованої квартири АДРЕСА_2 мешканкою якої є відповідач ОСОБА_3

Як свідчить акт комісії КП «Керуюча компанія з обслуговування житлового фонду Шевченківського району міста Києва» від 18.04.2016 р., залиття відбулось внаслідок халатного відношення до сантехнічного обладнання мешканцями квартири НОМЕР_1.

Факт залиття, його причини не заперечувались в судовому засіданні відповідачем ОСОБА_3

Згідно з актом про залиття від 18.04.2016 р. сліди останнього виявлені на стелі, на стінах,на підлозі, на стелі у вбиральні.

Відповідно до зведеного кошторису, складеного КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. вартість проведення ремонтних робіт в квартирі позивача становить 4 054,00 грн.

Вартість послуг по розробці кошторисної документації становить 366,19 грн.

Приписами ст.. 60 ЦПК України встановлено обов'язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.

Відповідно до положень ст. 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала.

Під час розгляду справи не було отримано доказів, які б свідчили про те, що спричинену позивачу шкоду має відшкодовувати інша особа, а не відповідач ОСОБА_3, яка не заперечувала своєї провину.

Також відповідачем не оспорював ся і розмір завданої матеріальної шкоди.Згідно до приписів ст.. 57 ЦПК України доказами є будь - які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інші обставини, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко - і відеозаписів, висновків експертів.

Зважаючи на встановлені в судовому засіданні обставини, беручі до уваги обов'язок сторони надати докази на підтвердження своїх вимог, суд вважає за можливе задовольнити вимоги позивача в частині стягнення матеріальної шкоди у зазначеному в позові розмірі поклавши в основу рішення кошторис, складений КП «Київжитлоексплуатація» від 22.09.2016 р. з урахуванням витрат на проведення дослідження та з огляду на відсутність заперечень відповідача стосовно розміру шкоди.

Норми ст.. 23 ЦК України передбачають, що особа має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення її прав. Моральна шкода полягає, зокрема, у душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у зв'язку із знищенням чи пошкодженням її майна.

Пленум Верховного Суду України в п. 5 Постанови № 4 від 31.03.19995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» з відповідними доповненнями та змінами, роз'яснив, що обов'язковому з'ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової шкоди) підлягають: наявність такої шкоди, протиправність дій її заподіювача, наявність причинного зв'язку між шкодою і протиправними діяннями заподіювача та вини останнього в її заподіянні. Суд, зокрема, повинен з'ясувати, чим підтверджується факт заподіяння позивачеві моральних чи фізичних страждань або втрат немайнового характеру, за яких обставин чи якими діями (бездіяльністю) вони заподіяні, в якій грошовій формі позивач оцінює заподіяну йому шкоду та з чого він при цьому виходить, а також інші обставини, що мають значення для вирішення спору.

Враховуючи обставини встановлені в судовому засіданні, суд приходить до висновку про наявність моральної шкоди, що її було спричинено позивачу з боку відповідача.

Вирішуючи питання про розмір даної шкоди в грошовому еквіваленті, суд виходить з втрат немайнового характеру, що їх зазнав позивачів, зміни, які відбулись в їх житті, негативних наслідків щодо душевної рівноваги та морального стану позивачів, а тому вважає за можливе стягнути з відповідача на користь позивача також моральну шкоду, зазначену позивачем в позові - 500,00 грн., оскільки такий розмір є співмірним та обґрунтованим.

Розподіляючи судові витрати, суд керується положеннями ст. 88 ЦПК України. Виходячи з наведеного, керуючись ст.ст.3,11,57,60,88,169,212-215,224-226 ЦПК України, ст. 23,1166 ЦК України, суд -

ВИРІШИВ:

Позов задовольнити частково.

Стягнути ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 суму у розмірі 4 054 грн. 00 коп. на відшкодування матеріальної шкоди, суму у розмірі 500 грн. 00 коп. на відшкодування матеріальної шкоди.

В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.

Стягнути з ОСОБА_3 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 551 грн. 21 коп.

Рішення може бути оскаржено до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання його копії.

Рішення суду набирає законної сили в разі пропущення вищезазначених строків або якщо його не скасовано після розгляду справи в суді апеляційної інстанції.

Суддя