БЕРЕЗАНСЬКИЙ МІСЬКИЙ СУД КИЇВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Номер провадження 2/356/163/17
Справа № 356/471/17
УХВАЛА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2017 суддя Березанського міського суду Київської області Капшученко І. О., розглянувши позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання протиправним рішення приватного нотаріуса, скасування запису про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та визнання права власності

ВСТАНОВИВ:

До Березанського міського суду Київської області надійшла позовна заява ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання протиправним рішення приватного нотаріуса, скасування запису про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та визнання права власності.

Відповідно до ст. 3 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.

Відповідно до ч. 1 ст. 122 ЦПК України, суддя відкриває провадження у цивільній справі не інакше як на підставі заяви, поданої і оформленої в порядку, встановленому цим Кодексом.

Проаналізувавши подану позивачем заяву, суд прийшов до висновку про те, що вона підлягає залишенню без руху у зв'язку з тим, що подана без додержання вимог ст. 119, 120 ЦПК України.

Вимоги до змісту позовної заяви закріплені в ст. 119 ЦПК України.

Так, за приписами п. 4 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити ціну позову щодо вимог майнового характеру.

Враховуючи предмет спору та суть заявлених позовних вимог щодо визнання права власності на земельну ділянку та житловий будинок за позивачами, позовна заява не містить визначеної ціни позову.

Окрім того, згідно ст. 80 ЦПК України, ціна позову визначається у позовах про визнання права власності на майно або його витребування вартістю майна; у позовах про право власності на нерухоме майно, що належить фізичним особам на праві приватної власності дійсною вартістю нерухомого майна, а на нерухоме майно, що належить юридичним особам, - не нижче його балансової вартості.

Відповідно до п. 16 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, суд не повинен визначати вартість майна за відповідними вимогами, оскільки за змістом статті 80, пункту 4 частини другої статті 119 ЦПК такий обов'язок покладається на позивача.

Разом з тим, позивачем при зверненні до суду не було надано належних документів, підтверджуючих вартість спірного майна на момент подачі позовної заяви, виданих відповідним ліцензованим субєктом оціночної діяльності.

Окрім того, частиною 5 статті 119 ЦПК України встановлено, що до позовної заяви додаються документи, які підтверджують сплату судового збору.

Згідно з ч.2 ст.79 ЦПК України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 3 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється за подання до суду позовної заяви та іншої заяви, передбаченої процесуальним законодавством.

Ставки сплати судового збору встановлено ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», відповідно до якої за подання фізичною особою заяви майнового характеру розмір судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб, а немайнового характеру - 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, який, з урахуванням положень статті 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2017 рік", з 01.01.2017 установлено у розмірі 1600,00 грн.

Як розяснено в п. 12 Постанови Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» № 10 від 17.10.2014, у випадках об'єднання в одній заяві вимог як майнового, так і немайнового характеру судовий збір згідно з частиною третьою статті 6 Закону № 3674-VI підлягає сплаті як за ставками, встановленими для позовів майнового характеру, так і за ставками, встановленими для позовних заяв зі спорів немайнового характеру. При цьому судовий збір може бути сплачений окремо за кожною вимогою або загальною сумою за всіма позовними вимогами. Окрім того, згідно абз. 1 п. 13 вказаної постанови, якщо в позовній заяві об'єднано дві або більше самостійних вимог немайнового характеру, пов'язані між собою, судовий збір сплачується окремо з кожної із таких вимог (або загальною сумою).

Окрім того, за приписами абз. 2 ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», у разі коли позов немайнового характеру подається одночасно кількома позивачами до одного або кількох відповідачів, судовий збір сплачується кожним позивачем окремим платіжним документом у розмірах, установлених статтею 4 цього Закону за подання позову немайнового характеру.

До суду з позовом звернулись два позивачі, та, як вбачається зі змісту позовної заяви, в ній обєднано дві вимоги немайнового та вимога майнового характеру.

Разом з тим, позивачами при зверненні до суду з позовною заявою судовий збір сплачено одним платіжним документом в розмірі 8000 грн., що не відповідає встановленим законодавством вимогам щодо порядку сплати судового збору з вимог немайнового характеру, передбаченого абз. 2 ч. 6 ст. 6 Закону України «Про судовий збір», а незазначення позивачами ціни позову не дає змоги визначити розмір судового збору з предявленої вимоги майнового характеру за ставками, передбаченими ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», на момент надходження позовної заяви до Березанського міського суду Київської області 25.04.2017.

Відповідно до ст. 121 ЦПК України, суддя, встановивши, що заяву подано без додержання вимог, викладених у статті 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання ухвали.

Керуючись ст. 119, 120, 121 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Товариства з обмеженою відповідальністю «КЕЙ-КОЛЕКТ», приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу ОСОБА_3 про визнання протиправним рішення приватного нотаріуса, скасування запису про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та визнання права власності залишити без руху, надавши позивачу строк в п'ять днів з дня отримання копії даної ухвали для усунення недоліків.

Роз'яснити позивачу, що в разі невиконання ухвали позовна заява буде вважатися неподаною та повернута позивачу.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: І. О. Капшученко