Справа №150/182/17
Провадження по справі №2-о/150/17/17
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2017 року с. Мазурівка

Чернівецький районний суду Вінницької області у складі:

головуючого судді Суперсона С.П.,

при секретарі Горбей О.М.,

за участі:

прокурора Кізлика О.М.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за заявою керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Бабчинецької сільської ради Чернівецького району Вінницької області, заінтересована особа: відділ у Чернівецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання спадщини відумерлою,-

ВСТАНОВИВ:

Керівник Могилів-Подільської місцевої прокуратури звернувся до Чернівецького районного суду Вінницької області з заявою про визнання спадщини відумерлою, обґрунтованою тим, що 16.11.2004 на території Бабчинецької сільської ради Чернівецького району Вінницької області померла ОСОБА_1 Після її смерті залишилось спадкове майно у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності СТОВ «Поділля» с. Бабчинці Чернівецького району Вінницької області під № 1398, згідно сертифікату на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0354094, виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 11.09.2001. Проте, згідно інформації, наданої прокуратурі Бабчинецькою сільською радою, спадкоємці 1-5 черг з намірами прийняти спадщину не зверталися, Чернівецька державна нотаріальна контора надала довідку зі Спадкового реєстру, згідно з якою після смерті ОСОБА_1 спадкова справа не відкривалася.

В судовому засіданні прокурор Могилів-Подільської місцевої прокуратури ОСОБА_2 заяву підтримав та просив суд її задоволити.

Сільський голова Бабчинецької сільської ради ОСОБА_3 подала до суду заяву, в якій просила розглянути справу у її відсутність. Також зазначила, що заявлені вимоги підтримує в повному обсязі.

Представник заінтересованої особи начальник відділ у Чернівецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області теж подав до суду заяву, в якій просив слухати справу без його участі, зазначивши, що не заперечує проти задоволення заяви.

Суд, заслухавши пояснення прокурора, дослідивши матеріали заяви дійшов наступного висновку.

Судом встановлено, що на території Бабчинецької сільської ради проживала ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка померла 16.11.2004, актовий запис про смерть № 57.

Померлій належало право на земельну частку (пай) площею 1,38 га відповідно до сертифікату на право приватної власності на земельну частку (пай) серії ВН № 0354094 виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 11.09.2001 на підставі розпорядження голови Чернівецької РДА №129. Вартість вказаної земельної частки (паю) відповідно до інформації відділу Держгеокадастру станом на 01.01.2017 складає 64462,75 грн.

На запит керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури Чернівецька державна нотаріальна контора надала Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру, згідно з якою після смерті ОСОБА_1 спадкова справа не відкривалася.

Відповідно до довідки, яка надана Бабчинецькою сільською радою, родичі померлої ОСОБА_1 з намірами прийняття спадщини не зверталися.

Відповідно до ч. 2 ст. 1220 ЦК України часом відкриття спадщини є день смерті особи.

Згідно ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який розпочинається з часу відкриття спадщини.

Частиною 1 статті 1272 ЦК України передбачено, що якщо спадкоємець протягом строку встановленого статтею 1270 ЦК України не подав заяву про відкриття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Відповідно до ст. 1277 ЦК України, у разі відсутності спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття орган місцевого самоврядування зобовязаний подати до суду заяву про визнання спадщини відумерлою. Заява про визнання спадщини відумерлою подається після спливу одного року з часу відкриття спадщини. Спадщина, визнана судом відумерлою переходить у власність територіальної громади за місцем відкриття спадщини.

Згідно зі ст. 278 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або не прийняли спадщину, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.

Згідно з Положенням про Державну службу України з питань геодезії, картографії та кадастру, що затверджене Постановою КМ України від 14 січня 2015 р. № 15 зазначено, що Держгеокадастр відповідно до покладених на нього завдань організовує та здійснює державний нагляд (контроль) за дотриманням земельного законодавства, використанням та охороною земель усіх категорій і форм власності, у тому числі за дотриманням вимог земельного законодавства в процесі укладання цивільно-правових договорів, передачі у власність, надання у користування, в тому числі в оренду, вилучення (викупу) земельних ділянок; дотриманням органами державної влади, органами місцевого самоврядування, юридичними та фізичними особами вимог земельного законодавства та встановленого порядку набуття і реалізації права на землю.

Статтями 13, 14 Конституції України закріплені інтереси держави у сфері регулювання земельних відносин, які полягають в охороні земель як національного багатства. Згідно з положеннями вказаних норм земля на території України є обєктом права власності Українського народу. Від імені Українського народу права власника здійснюють органи державної влади та органи місцевого самоврядування. Земля знаходиться під особливою охороною держави, державою гарантується право власності на землю. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 131-1 Конституції України на прокуратуру України покладено представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.

Згідно зі статтею 23 Закону України «Про прокуратуру», представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Однією з форм представництва є звернення прокурора до суду з позовною заявою (заявою).

Відповідно до ч. 2 ст. 45 ЦПК України, прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній заяві (заяві) самостійно визначає, в чому полягає порушення інтересів держави, та обґрунтовує необхідність їх захисту, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах.

Конституційний суд України в рішенні від 08.04.1999 визначив, що прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, в чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних чи інших інтересів держави, обґрунтовує необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати функції у спірних відносинах. При цьому інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й діяльності приватних підприємств, товариств.

Рішенням КСУ у справі №1-1/99 встановлено,що прокурори подають позови (заяви) саме в інтересах держави, а не в інтересах підприємств, установ та організацій незалежно від підпорядкування і форм власності. Прокурор самостійно визначає та обґрунтовує в позовній заяві (заяві), в чому полягає порушення інтересів держави чи в чому існує загроза.

Територіальна громада є первинним субєктом органу місцевого самоврядування, основним носієм його функцій і повноважень, яка діє як субєкт права власності. З часу смерті громадян мешканців населеного пункту їх земельні ділянки перебувають у користуванні різних субєктів господарської діяльності без законних на те підстав, що створює перешкоди у реалізації державної політики у комунальній сфері, правового статусу місцевого самоврядування. Це в свою чергу призводить до збитків, які виражаються у недотриманні територіальною громадою грошових коштів за користування цією земельною ділянкою. У звязку з цим вбачаються підстави для представництва інтересів держави в особі Борівської сільської ради у суді місцевою прокуратурою.

Суд, дослідивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, керуючись принципами обєктивності, неупередженості та законності приходить до висновку, що в судовому засіданні встановлені обставини, що свідчать про відсутність спадкоємців за заповітом або за законом щодо майна ОСОБА_1, яка померла 16.11.2004, що у відповідності до ст..1277 ЦК України є правовою підставою для визнання спадщини відумерлою, у звязку з чим заява є обґрунтованою і такою, що підлягає задоволенню.

Керуючись ст. ст. 11, 14, 22, 23 ЦК України, ст.ст. 10, 27, 57-60, 80, 82, ч.1 ст. 88, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд, -

ВИРІШИВ:

Заявлені вимоги керівника Могилів-Подільської місцевої прокуратури в інтересах держави в особі Бабчинецької сільської ради Чернівецького району Вінницької області, заінтересована особа: відділ у Чернівецькому районі Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області про визнання спадщини відумерлою задоволити.

Визнати спадщину, що відкрилася після смерті ОСОБА_1, яка померла 16.11.2004, відумерлою.

Передати спадщину у вигляді права на земельну частку (пай) у землі, яка перебувала у колективній власності СТОВ «Поділля» с. Бабчинці Чернівецького району Вінницької області під № 1398, розміром 1,38 га в умовних кадастрових одиницях, вартістю 64462,75 грн., що належало ОСОБА_1 на підставі сертифіката на право на земельну частку (пай) серії ВН № 0354094, виданого Чернівецькою районною державною адміністрацією Вінницької області 11.09.2001 на підставі розпорядження голови Чернівецької РДА №129, Бабчинецькій сільській раді Чернівецького району Вінницької області.

У відповідності до вимог статті 294 ЦПК України, рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Вінницької області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня проголошення через Чернівецький районний суд Вінницької області. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні в судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Повний текст судового рішення виготовлено у відповідності до вимог статті 209 ЦПК України.

СУДДЯ С.П. СУПЕРСОН