Справа №645/5824/16
Провадження №2/645/595/17
З А О Ч Н Е Р І Ш Е Н Н Я
31 березня 2017 року Фрунзенський районний суд м. Харкова у складі:
головуючого - судді Бондарєвої І.В., при секретарі Проневич Д.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про визнання батьківства, внесення змін до актового запису, третя особа :Харківський міський відділ ДРАЦС ГТУЮ у Харківській області,
В С Т А Н О В И В:
Позивач звернувся до суду з позовом до відповідача про визнання батьківства, внесення змін до актового запису, вказуючи, що з 2007 по 2014 р.р. вони проживали разом, однією сімєю. Від цих стосунків у сторін народилась донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Після народження дитини відповідач, не повідомляючи баька, самостійно звернулась до відділу реєстрації актів цивільного стану по м.Харкову №3 Харківського МУЮ та зареєструвала народження дитини без заяви батька, відповідно до ч.1 ст.135 СК України та п.18 Правил державної реєстрації актів цивільного стану. Таким чином, в актовому записі № 5371, складеному 29.11.2008 р., та в свідоцтві про народження доньки позивача, ОСОБА_3, у графі батько вказано «Чайка Єгор Миколайович». Побачивши, що в свідоцтві про народження його доньки в якості батька вказана неіснуюча особа, позивач неодноразово прохав відповідача разом поїхати до органу РАЦС та внести зміни до свідоцтва про народження дитини, але відповідач вважала це недоречним та посилалась на брак часу.
Зазначає, що реєстрація по батькові дитини «Єгорівна» підтверджує факт кровної спорідненості між ними. Після народження доньки позивач забирав її та матір з пологового будинку, в подальшому постійно спілкувався з нею та проводив час, цікавився її життям, брав участь у її навчанні та вихованні, надавав матеріальну допомогу, купував речі, у тому часі і після припинення спільного життя з відповідачем.
Просить суд визнати його батьком дитини, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та внести відповідні зміни до актового запису про народження дитини.
В судовому засіданні позивач та його представник - ОСОБА_4 позовні вимоги підтримали. При цьому позивач пояснив,що після припинення стосунків з відповідачем донька залишилась жити з матірю. Він відвідував доньку, турбувався про неї. Потім відповідач залишила доньку у своєї матері та зникла, її місцезнаходження нікому не відоме.
Відповідач та представник третьої особи у судове засідання не зявилися, про час та місце розгляду справи повідомлялися належним чином, відповідач про поважність причини неявки суд не повідомив, представник третьої особи просив про розгляд справи у його відсутність.
За таких обставин суд вважає можливим розглянути справу у відсутність відповідача та третьої особи, ухваливши заочне рішення за наявними у справі доказами, роти чого позивач не заперечує.
Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, вважає позовні вимоги такими, що підлягають задоволенню, з наступних підстав.
В судовому засіданні встановлено, що згідно свідоцтва про народження 1-ВЛ № 145622 та актового запису № 5371, зробленого 29.11.2008 р. відділом РАЦС по м.Харкову №3 Харківського МУЮ , батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, вказаний ОСОБА_5, матірю - ОСОБА_2.
Підставою запису відомостей про батька дитини, відповідно до Витягу з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про народження, зазначено ч.1 ст.135 СК України (за вказівкою матері).
Згідно пояснень позивача, на час народження дитини він та ОСОБА_2 у шлюбі між собою не перебували.
Свідок ОСОБА_6 пояснила суду, що вона є матірю відповідача та бабусею ОСОБА_3. ЇЇ донька. ОСОБА_2 жила є позивачем, коли завагітніла. Після народження доньки позивач забрав їх з пологового будинку, матеріально забезпечував усім необхідним, турбувався про дитину. Відповідач казала свідку, що батьком дитини є позивач. Після їх розлучення ОСОБА_3 залишилась з матірю, але позивач продовжував цікавитись долею доньки, спілкувався з нею, матеріально забезпечував, про що відповідач розповідала свідкові. Коли свідкові стало відомо, що ОСОБА_3 перестала ходити у школу, вона з позивачем пішли до школи і це підтвердилось. З того часу дитина залишись у свідка, а відповідач зникла, змінила свій телефонний номер, не телефонує свідкові та не цікавиться донькою. Дівчинка відвідує школу, позивач продовжує забезпечувати її матеріально. Вона називає його татом, він її донькою, в них теплі люблячі стосунки.
Свідок ОСОБА_7 пояснила суду, що вона мати позивача. Син має доньку ОСОБА_3, матірю якої є ОСОБА_2 З 2007 р. вони разом проживали на ІНФОРМАЦІЯ_2, вели спільне господарство, в цю ж квартиру позивач забрав дитину з пологового будинку. Коли дівчинка пішла до школи, свідок приводила її туди та забирала зі школи. Коли вони розлучились, дівчинка залишилась з матірю. Влітку 2016 р. син з донькою відвідували свідка, ОСОБА_3 називає позивача татом, він її донькою.
Свідок ОСОБА_8ОГ. пояснила суду, що вона є подругою відповідача, вони часто бачились та дружили. Сторони жили разом з 2007 р., мали сімейні стосунки, вели спільне господарство. У відповідача були складні пологи, позивач дуже турбувався і хвилювався, готував квартиру до приїзду доньки. Відповідач казала свідкові, що позивач є батьком дитини. Він називав ОСОБА_3 донькою, вона його татом. Потім відповідач зникла, вимкнула свій телефон і не телефонує. Єва живе з бабусею, ОСОБА_6
Згідно висновку Немишлянського ВП ГУНП в Харківській області від 18.02.2017 р. за результатами перевірки звернення ОСОБА_6 щодо встановлення місця мешкання її доньки, ОСОБА_2, встановлено, що будь-яких даних, які б свідчили про смерть останньої або про скоєння злочину, передбаченого ч.1 ст.115 КК України, не встановлено.
За повідомленням адміністрації ХЗОШ №42 від 17.02.2017 р., за навчанням і вихованням учениці ІНФОРМАЦІЯ_3, ОСОБА_6 Вони мають постійний звязок з класним керівником та адміністратрацією шкоди. Батько дівчинки приділяє належну увагу навчанню, вихованню та розвитку дочки з першого дня навчання ОСОБА_3 у школі.
Надані суду спільні світлини позивача з дитиною на відпочинку, в дитячому закладі, тощо також свідчать про наявність між ними теплих близьких родинних стосунків.
Згідно висновку експертного дослідження Державного науково-дослідного експертно-криміналістичного центру № 19/10-3/2-ЕД/17 від 15.03.2017 р., ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, може бути біологічним батьком ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1. Ймовірність даної події складає 99,99%.
Згідно ч.1 ст.126 СК України, походження дитини від батька визначається за заявою жінки і чоловіка, які не перебувають у шлюбі між собою. Така заява може бути подана як до, так і після народження дитини до державного органу реєстрації актів цивільного стану.
Ст.128 СК України передбачено, що за відсутності заяви, право на подання якої встановлено ст.126 СК України, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Позов про визнання батьківства може бути предявлений особою, яка вважає себе батьком дитини. Такий позов приймається судом, якщо запис про батька дитини у Книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до частини 1 статті 135 цього Кодексу.
Відповідно до ч.1 ст. 135 СК України, при народженні дитини у матері, яка не перебуває у шлюбі, у випадках, коли немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду, запис про батька дитини і Книзі реєстрації народжень провадиться за прізвищем матері, а імя та по батькові батька дитини записується за її вказівкою.
За таких обставин, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог.
На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 10, 60, 209, 212, 213, 215, 226 ЦПК України, суд
В И Р І Ш И В:
Позовні вимоги задовільнити.
Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянина України, батьком дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.
Внести зміни до актового запису № 5371 , складеного 29.11.2008 р. відділом реєстрації актів цивільного стану по місту Харкову №3 Харківського міського управління юстиції: виключити відомості про ОСОБА_5 як батька дитини ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та зазначити батьком дитини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_5, громадянина України.
Заочне рішення може бути переглянуте Фрунзенським районним судом м.Харкова, за письмовою заявою відповідача, поданою протягом 10 днів з дня отримання його копії.
Рішення може бути оскаржене до Апеляційного суду Харківської області через

Фрунзенський районний суд м.Харкова шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня його проголошення.

Головуючий суддя :