Справа № 305/2088/16-ц
Провадження по справі 2/305/271/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.04.2017. Рахівський районний суд Закарпатської області

у складі: головуючого - судді Тулик І.І.

за участю секретаря - Шемота М.І.

представника позивача - ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Рахів цивільну справу за позовом ОСОБА_2 до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: Рахівська державна нотаріальна контора Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом, -

В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_2 звернулася в суд з позовом до Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, третя особа без самостійних вимог: Рахівська державна нотаріальна контора Закарпатської області про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування за заповітом.

В обґрунтування позову зазначено, що після смерті 19 листопада 2003 року матері позивачки, ОСОБА_6, та 18 грудня 2015 року батька позивачки, ОСОБА_7, про що виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області (селище Ясіня, вулиця Борканюка, будинок № 7, Рахівського району, Закарпатської області) було складено записи актів про смерть відповідно за № 82 від 20 листопада 2003 року та № 118 від 24 грудня 2015 року, відкрилася спадщина на спадкове майно, в тому числі, на нерухоме, яким являється квартира № 1 (один) в житловому будинку № 66 (шістдесят шість), що розташований по вулиці Лисенка в селищі Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області. Дане нерухоме майно в рівних частинах належало на праві спільної сумісної власності спадкодавцям, ОСОБА_7 та ОСОБА_6, в якому вони спільно проживали до дня своєї смерті кожен, вважали його своєю приватною власністю, яке вони отримали в порядку приватизації згідно із Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду». 25 грудня 2015 року позивачкою, ОСОБА_2, до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області було подано заяву про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця, її батька, ОСОБА_7. Після спливу строку, визначеного положеннями статті 1270 Цивільного кодексу України, позивачка звернулася до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області за місцем знаходження нерухомого майна із відповідною заявою від 21 липня 2016 року про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на дане майно, предявивши заповіт від 15 червня 2007 року, складений від імені ОСОБА_7, посвідчений та зареєстрований в реєстрі за № 1993 приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу ОСОБА_8, згідно якого після відкриття спадщини все спадкове майно спадкодавця, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме останньому на день його смерті і на що він матиме за законом право, було заповідано в рівних частках: ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцю селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженцю селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженці селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області. Державним нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області ОСОБА_10 21 липня 2016 року за № 42 була винесена постанова про відмову у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в користь позивачки, ОСОБА_2, в звязку із відсутністю реєстрації правовстановлюючих документів та наявністю спадкоємця, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, який прийняв спадщину в порядку статті 1266 Цивільного кодексу України. Заповіт, складений 15 червня 2007 року від імені ОСОБА_7, посвідчений та зареєстрований в реєстрі за № 1993 приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу ОСОБА_8, є чинним, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 44535562, виданою 21 липня 2016 року Рахівською державною нотаріальною контрою Закарпатської області. Інші спадкоємці за заповітом, призначені заповідачем, спадщину не прийняли, що обґрунтовується наступними доводами. Спадкоємець за заповітом, ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, помер 27 липня 2013 року, тобто, до відкриття спадщини внаслідок смерті ОСОБА_7 18 грудня 2015 року. Спадкоємці за заповітом, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, спадщину не прийняли в силу не дотримання ними вимог частини 1 статті 1269 Кодексу. Заява, подана 25 грудня 2015 року до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області від імені ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, про прийняття ним спадщини в силу положень статті 1266 Кодексу «Спадкування за правом представлення» після смерті його діда, ОСОБА_7, не має юридичної сили, оскільки, в даному випадку спадкування всього майна, в тому числі, нерухомого, здійснюється за заповітом. Таким чином спадкоємцем всього спадкового майна, в тому числі, нерухомого в цілій частині на час подачі позовної заяви до суду являється спадкоємець за заповітом, ОСОБА_2, яка в порядку частин 1 статей 1269-1270 Кодексу прийняла спадщину шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини та не відмовилася від неї. У зв"язку з чим просила визнати за нею, ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, право власності в цілій частині на квартиру № 1 (один) житлового будинку № 66 (шістдесят шість) загальною площею 53,89 (пятдесят три цілих вісімдесят девять сотих) квадратних метрів, що розташований по вулиці Лисенка в селищі Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області.

Представник позивача ОСОБА_1 в судовому засіданні позовні вимоги підтримав з підстав, наведених в позові. Просить позовні вимоги задовольнити в повному обсязі.

Представник відповідача - Ясінянської селищної ради Рахівського району Закарпатської області, будучи належним чином повідомлений про час та місце розгляду справи в судове засідання не з"явився.

Відповідач ОСОБА_4, будучи належним чином повідомлена про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з"явилася. Причина неявки суду не відома.

Відповідачі ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в судове засідання не з"явилися, були належним чином, через засоби масової інформації, шляхом оголошення в газеті "Урядовий Кур"єр" № 41 від 2 березня 2017 року про виклик до суду, повідомлені про час та місце розгляду справи.

Заслухавши представника позивача, дослідивши матеріали справи та перевіривши їх доказами , суд приходить до такого висновку.

Звернення позивача до суду з вимогою визнання за нею права власності на спадкове майно в порядку спадкування за заповітом в цілій частині зумовлене порушенням її права на отримання правовстановлюючих документів, зокрема, у видачі їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом у звязку із відсутністю реєстрації правовстановлюючих документів на спадкову житлову квартиру.

Встановлено, що після смерті 19 листопада 2003 року матері позивача, ОСОБА_6, та 18 грудня 2015 року батька позивача, ОСОБА_7, про що виконавчим комітетом Ясінянської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області було складено записи актів про смерть відповідно за № 82 від 20 листопада 2003 року та № 118 від 24 грудня 2015 року, відкрилася спадщина на спадкове майно, в тому числі, на нерухоме, яким являється квартира № 1 в житловому будинку № 66, що розташований по вулиці Лисенка в селищі Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області.

Дане нерухоме майно в рівних частинах належало на праві спільної сумісної власності спадкодавцям, ОСОБА_7 та ОСОБА_6, в якому вони спільно проживали до дня своєї смерті кожен, вважали його своєю приватною власністю, яке вони отримали в порядку приватизації згідно із Законом України «Про приватизацію державного житлового фонду».

Первинними правовстановлюючими документами, якими визначається відповідний правовий статус зазначеного нерухомого майна, являються:

- розпорядження фонду комунального майна Рахівської районної ради Закарпатської області № 338 від 09 грудня 1993 року про передачу квартири у приватну сумісну власність;

- технічний паспорт на квартиру, що знаходиться у власності ОСОБА_7 зі свідоцтвом на право власності на житло від 22 лютого 1994 року, виданий фондом комунального майна Рахівської районної ради Закарпатської області;

- інвентаризаційна справа № 205, технічний паспорт на квартиру АДРЕСА_1 із технічною характеристикою квартири,планом квартири № 1, експлікацією приміщень до плану житлової квартири № 1, виготовлений 28 грудня 2015 року директором КП «БТІ» Рахівської районної ради Закарпатської області ОСОБА_11,

- довідка виконавчого комітету Ясінянської селищної ради Рахівського району, Закарпатської області № 4503 від 21 липня 2016 року про належність житлової квартири № 1 в будинку № 66, що по вулиці Лисенка в селищі Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області громадянам ОСОБА_7 та ОСОБА_6.

25 грудня 2015 року позивачем, ОСОБА_2, до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області було подано заяву про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті спадкодавця, її батька, ОСОБА_7.

Після спливу строку, визначеного положеннями статті 1270 Цивільного кодексу України, оозивач звернулася до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області за місцем знаходження нерухомого майна із відповідною заявою від 21 липня 2016 року про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за заповітом на дане майно, предявивши заповіт від 15 червня 2007 року, складений від імені ОСОБА_7, посвідчений та зареєстрований в реєстрі за № 1993 приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу ОСОБА_8, згідно якого після відкриття спадщини все спадкове майно спадкодавця, де б воно не було і з чого б воно не складалося, і взагалі все те, що належатиме останньому на день його смерті і на що він матиме за законом право, було заповідано в рівних частках:

1. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженці селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області:

2. ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, уродженцю селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області;

3. ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженцю селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області та

4. ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, уродженці селища Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області.

Державним нотаріусом Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області ОСОБА_10 21 липня 2016 року за № 42 була винесена постанова про відмову в видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом в користь позивача, ОСОБА_2, в звязку із відсутністю реєстрації правовстановлюючих документів та наявністю спадкоємця, ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, який прийняв спадщину в порядку статті 1266 Цивільного кодексу України.

За загальними цивільно-правовими нормами кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, в тому числі, шляхом визнання такого права, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою, та право на звернення до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (ст.3 Цивільного процесуального кодексу України, ст.ст.15-16, ст.392 Цивільного кодексу України).

Час відкриття спадщини внаслідок смерті батька позивача, ОСОБА_7 18 грудня 2015 року, у звязку із чим дані цивільно-праві відносини врегульовуються положеннями Книги Шостої «Спадкове право» Цивільного кодексу України.

У відповідності до статті 1217 Кодексу спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу (частина 3 статті 1223 Кодексу).

Згідно частин 1-3 статті 1268, частин 1 статей 1269-1270, частини 1 статті 1297 Кодексу,

Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобовязаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно (стаття 1297 ЦК України).

Згідно фактичних обставин цього цивільного спору в даному випадку спадкування здійснюється за заповітом.

До складу спадщини входять усі права та обовязки, що належали спадкодавцеві, ОСОБА_7, на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.

Заповіт, складений 15 червня 2007 року від імені ОСОБА_7, посвідчений та зареєстрований в реєстрі за № 1993 приватним нотаріусом Луганського міського нотаріального округу ОСОБА_8, є чинним, що підтверджується інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори) № 44535562, виданою 21 липня 2016 року Рахівською державною нотаріальною контрою Закарпатської області.

Інші спадкоємці за заповітом, призначені заповідачем, спадщину не прийняли, що обґрунтовується наступними доводами.

Спадкоємець за заповітом, ОСОБА_9, ІНФОРМАЦІЯ_2, помер 27 липня 2013 року, тобто, до відкриття спадщини внаслідок смерті ОСОБА_7 18 грудня 2015 року.

Спадкоємці за заповітом, ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, та ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, спадщину не прийняли в силу не дотримання ними вимог частини 1 статті 1269 Кодексу.

Заява, подана 25 грудня 2015 року до Рахівської державної нотаріальної контори Закарпатської області від імені ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, про прийняття ним спадщини в силу положень статті 1266 Кодексу «Спадкування за правом представлення» після смерті його діда, ОСОБА_7, не має юридичної сили, оскільки, в даному випадку спадкування здійснюється за заповітом, наявність якого нівелює спадкування за правом представлення.

Таким чином, матеріалами справи доводиться той факт, що спадкоємцем всього спадкового майна, в тому числі, нерухомого в цілій частині на час подачі позовної заяви до суду являється спадкоємець за заповітом, ОСОБА_2, яка в порядку частин 1 статей 1269-1270 Кодексу прийняла спадщину шляхом подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини та не відмовилася від неї.

В такому випадку до даних цивільно-правових відносин, що є предметом судового розгляду, слід застосувати прирощення спадкових часток (право прирощення - ius accrescendi), тобто, збільшення часток спадкового майна одних спадкоємців за рахунок частки, що призначалася іншому спадкоємцю, який з тих чи інших причин вибув з числа спадкоємців.

За своєю правовою природою прирощення спадкових часток це спосіб набуття спадкового майна, який встановлений на випадок, якщо один чи кілька закликаних до спадкування спадкоємців не прийняли участі в спадковому наступництві.

Крім того, в відповідності до положень пункту 3.14. Глави 10 Розділу ІІ Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого Наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року N 296/5, прийняття і відмова від прийняття спадщини можуть мати місце щодо всього спадкового майна. Спадкоємець не вправі прийняти одну частину спадщини, а від іншої частини відмовитись. Спадкоємець, який прийняв частину спадщини, вважається таким, що прийняв усю спадщину.

Таким чином, за встановлених обставин, вважаю, що даний позов підлягає до задоволення у повному обсязів..

Керуючись ст.ст. 10,11,60, 131, 209, 212-215, 218, 223, 294 ЦПК України суд,

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визнати за ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, право власності в цілій частині на квартиру № 1 (один) житлового будинку № 66 (шістдесят шість) загальною площею 53,89 (пятдесят три цілих вісімдесят девять сотих) квадратних метрів, що розташований по вулиці Лисенка в селищі Ясіня, Рахівського району, Закарпатської області.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення суду може бути оскаржено протягом десяти днів з дня його проголошення до цивільної палати апеляційного суду Закарпатської області через Рахівський районний суд. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Суддя: Тулик І.І.

З оригіналом вірно,

Суддя Рахівського районного суду: Тулик І.І.