У Х В А Л А

20 лютого 2017 року Справа № 608/164/17

Номер провадження2-о/608/14/2017

Чортківський районний суд Тернопільської області у складі: головуючого суду судді Парфенюка В. І.

з участю секретаря Южди Л.С.

заявника ОСОБА_1,

з участю секретаря судового засідання Южди Л.С.

заявника ОСОБА_1,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Чортків заяву ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору,--

В С Т А Н О В И В:

В лютому 2017 року ОСОБА_1 звернувся в суд з заявою про звільнення від сплати судового збору в справі за його заявою про встановлення факту, що має юридичне значення, посилаючись на важкий майновий стан.

В судовому засіданні заявник ОСОБА_1 заяву підтримує і просить її задовольнити.

Суд, вислухавши пояснення заявника, дослідивши докази приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 79 Цивільного процесуального кодексу України, розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.

Питання про відстрочення, розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати регулюється Законом України «Про судовий збір».

Так відповідно до ст. 8 Закону України "Про судовий збір", враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до роз'яснень, наданих у постанові Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 10 від 17 жовтня 2014 року «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах», єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо).

Особа, яка заявляє клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Отже, враховуючи вищенаведене суд приходить до висновку, що визначення майнового стану як такого, що дає підстави для звільнення від сплати судового збору є оціночним, тому потребує доказування перед судом і обгрунтування повязаних із цим обставин, які свідчать про неможливість або труднощі з оплатою судового збору у розмірах і в строки, встановлені законом, покладається на заінтересовану сторону.

При цьому суд зазначає, що відповідно до Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права. Практика, у тому числі у справах проти інших держав, має застосовуватись органами державної влади, зокрема судами. Згідно з рекомендацією Комітету міністрів Ради Європи від 14 травня 1981 року № R (81)7 щодо заходів, які полегшують доступ до правосуддя, та сталої практики Європейського суду з прав людини вимога сплатити судовий збір не обмежує право заявників на доступ до правосуддя, а попереджає подання необгрунтованих та безпідставних позовів та перенавантаження судів.

Також Європейський суд з прав людини виходить з того, що судовий збір має бути «розумним», тобто таким, що може бути сплачений заявником. Адже невиправдано великий розмір, який не враховує фінансового становища заявників, а обчислюється на основі певного відсотка від суми, що є предметом розгляду справи, може бути розцінений як такий, що непропорційно обмежує право на доступ до правосуддя, про що свідчить рішення Європейського суду з прав людини в справі ФК «Мретебі» проти Грузії.

При розгляді справ Європейський суд з прав людини установлює, чи був дотриманий баланс між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя, зокрема правом представити свою позицію по суті та захистити інтереси в суді.

Розмір судового збору в даній справі визначений в твердій грошовій сумі і становить на даний час 320 гривень.

Як вбачається з довідки управління Пенсійного фонду України в Чортківському районі заявник є пенсіонером і щомісячно отримує пенсію в розмірі 1 537 гривень 21 копійка.

Згідно ст. 7 Закону України "Про державний бюджет на 2017 рік" з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум на одну непрацездатну особу становить 1 247 гривень.

Таким чином, пенсія заявника перевищує прожитковий мінімум, встановлений законодавством для осіб, які втратили працездатність.

Враховуючи розмір судового збору в даній категорії справ та розмір пенсії заявника суд не має підстав для висновку про порушення балансу між інтересом держави у стягненні судового збору за розгляд справи та правом заявника на доступ до правосуддя.

А тому з врахуванням наведеного, а також того, що судом не встановлено важкий майновий стан заявника, який свідчив би про неможливість або труднощі з оплатою ним судового збору в розмірі, встановленому законом, який би надавав підстави для звільнення його від сплати судового збору, керуючись ст. 8 Закону України "Про судовий збір", ст.ст. 79, 82, 121, 293 Цивільного процесуального кодексу України, суд,--

У Х В А Л И В:

В задоволенні заяви ОСОБА_1 про звільнення від сплати судового збору в справі за його заявою про встановлення факту, що має юридичне значення відмовити.

Ухвала оскарженню в апеляційному порядку не підлягає.

Суддя: В. І. Парфенюк