Справа № 308/3315/17
У Х В А Л А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 квітня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали заяви Служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, в особі начальника ОСОБА_1, про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів,-

ВСТАНОВИВ:

Служба у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, в особі начальника ОСОБА_1, звернулась до Ужгородського міськрайонного суду з заявою про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, аліментів в розмірі тридцяти відсотків прожиткового мінімуму для дитини відповідного віку, щомісячно, з для подачі заяви до досягнення повноліття дитини.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст.98 ЦПК України у заяві про видачу судового наказу має бути зазначено: найменування суду, в який подається заява; ім'я (найменування) заявника та боржника, а також ім'я (найменування) представника заявника, якщо заява подається представником, їхнє місце проживання або місцезнаходження; вимоги заявника і обставини, на яких вони ґрунтуються; перелік документів, що додаються до заяви. Заява підписується заявником або його представником і подається з її копіями та копіями доданих до неї документів відповідно до кількості боржників.

Частиною 6 статті 98 ЦПК України визначено, що до неналежно оформленої заяви застосовуються положення статті 121 цього Кодексу.

Згідно ст. 121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків.

Дослідивши матеріали заяви, вважаю, що таку слід залишити без руху, оскільки вона подана з порушенням вимог ст.98 ЦПК України.

Так, частиною 4 ЦПК України передбачено, що до заяви про видачу судового наказу, яка подається представником заявника, повинно бути додано документ, що підтверджує його повноваження. Відповідно до ч.1 ст. 40 ЦПК України представником у суді може бути адвокат або інша особа, яка досягла вісімнадцяти років, має цивільну процесуальну дієздатність і належно посвідчені повноваження на здійснення представництва у суді, за винятком осіб, визначених у ст. 41 ЦПК України. Згідно пунктів 1 та 2 ч.1 ст.42 ЦПК України повноваження представників сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, мають бути посвідчені довіреністю фізичної особи, довіреністю юридичної особи або документами, що посвідчують службове становище і повноваження її керівника.

Заява про видачу судового наказу підписана начальником Служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації ОСОБА_1, однак до матеріалів заяви не додано жодних доказів на підтвердження його повноважень. До заяви долучено фотокопію довіреності юридичної особи Ужгородської районної державної адміністрації №4/03-31 від 04.01.2017 року на підтвердження повноваження ОСОБА_1 діяти від імені РДА, як органу опіки та піклування захисту прав та законних інтересів дітей, яка належним чином не завірена. Копії документів приєднаних до заяви засвідченні провідним спеціалістом Служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації ОСОБА_4, повноваження якої також належним чином не підтвердженні.

Крім того, всупереч п.3 ч.2 ст.98 ЦПК України заявником у заяви не викладено обставин, на яких ґрунтуються заявлені ним вимоги про стягнення аліментів.

Відповідно до п. 3 ч. 2 ст. 119 ЦПК України, позовна заява повинна містити зміст позовних вимог.

В роз'ясненнях, які містяться в Постанові Пленуму Верховного Суду України № 2 від 12.06.2009 р. «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» зазначено, що суди мають звертати особливу увагу, зокрема, на те, що у позовній заяві повинні не лише міститися позовні вимоги, а й бути викладені обставини, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, і зазначені докази, що підтверджують кожну обставину.

Зміст позовних вимог - це певна форма захисту, яку просить позивач від суду. Під підставами позову, як вказує Верховний Суд України, слід розуміти обставини, якими обґрунтовуються позовні вимоги. Виклад обставин підстави також необхідний для визначення тотожності позову, захисту відповідача від позову, зміни позову позивачем і, найголовніше, - для визначення предмета доказування по даній справі.

В заяві про видачу судового наказу про стягнення аліментів заявник вказує, як підставу звернення до суду з відповідною заявою, подача до Ужгородською міськрайонного суду Ужгородською районною державною адміністрацією, як органом опіки та піклування, 14.11.2016 року позовної заяви до ОСОБА_2 про відібрання дитини без позбавлення батьківських прав, за якою ухвалою суду відкрито провадження по справі №308/11875/16-ц. Разом з тим, виклад обставин на яких ґрунтується вимога є неповним та неконкретним, а саме не вказано на підставі якої норми законодавства обґрунтовуються вимоги.

Враховуючи вищенаведене, вважаю, що заяву слід залишити без руху і надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.

Відповідно до ст.121 ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, або не сплачено судовий збір, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати п'яти днів з дня отримання позивачем ухвали.

Розяснити, що в разі усунення недоліків у зазначений строк заява вважається поданою в день первісного її подання до суду. Інакше заява вважається неподаною і повертається заявнику.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 98, 119, 121 ЦПК України,суд,

УХВАЛИВ:

Заяву Служби у справах дітей Ужгородської райдержадміністрації, в особі начальника ОСОБА_1, про видачу судового наказу про стягнення з ОСОБА_2 аліментів - залишити без руху.

Надати заявнику строк для усунення недоліків до 13 квітня 2017 року, але не більше пяти днів з дня отримання ним ухвали. Розяснити, що інакше заява буде вважатися неподаною та повернута заявнику.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5