Справа № 202/956/17
Провадження № 2/202/1008/2017
УХВАЛА

08 лютого 2017 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Бєсєда Г.В., ознайомившись із позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Індустріальної районної у м. Дніпропетровську рада про визнання права власності та визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням, -

В С Т А Н О В И В:

До Індустріального районного суду м. Дніпропетровська звернувся ОСОБА_1 з позовною заявою до ОСОБА_2, Індустріальної районної у м. Дніпропетровську рада про визнання права власності та визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням.

В позовній заяві позивач просить звільнити його від сплати судового збору зв'язку з тяжким матеріальним становищем.

Згідно положень статті 8 Закону України "Про судовий збір" враховуючи майновий стан сторони, суд може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі. Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті.

Відповідно до ч. 1 ст. 82 ЦПК України відстрочення та розстрочення судових витрат, зменшення їх розміру або звільнення від їх оплати суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою відстрочити або розстрочити сплату судового збору на визначений строк, але не більше як до ухвалення судового рішення у справі.

В п. 29 Постанови № 10 Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Про застосування судами законодавства про судові витрати у цивільних справах» від 17 жовтня 2014 року, зазначено, що відповідно до статті 8 Закону № 3674-VI та статті 82 ЦПК єдиною підставою для відстрочення або розстрочення сплати судового збору є врахування судом майнового стану сторони, тобто фізичної або юридичної особи (наприклад, довідка про доходи, про склад сім'ї, про наявність на утриманні непрацездатних членів сім'ї, банківські документи про відсутність на рахунку коштів, довідка податкового органу про перелік розрахункових та інших рахунків тощо). Клопотання про відстрочення або розстрочення сплати судового збору, зменшення його розміру або звільнення від його сплати може бути викладене в заяві чи скарзі, які подаються до суду, або окремим документом. Особа, яка заявляє відповідне клопотання, згідно зі статтею 10 ЦПК повинна навести доводи і подати докази на підтвердження того, що її майновий стан перешкоджав (перешкоджає) сплаті нею судового збору у встановленому законодавством порядку і розмірі.

Враховуючи, що ОСОБА_1 не надано доказів на підтвердження підстав для звільнення його від сплати судового збору, враховуючи те, що чинним законодавством України не передбачено пільг для сплати судового збору для даної категорії позовів та платників судового збору, вважаю, що у звільненні від сплати судового збору слід відмовити, у зв'язку з безпідставністю.

Таким чином, позовна заява підлягає залишенню без руху, оскільки не відповідає вимогам ч. 5 ст. 119 ЦПК України, а саме: до заяви не додані оригінали документів, що підтверджують сплату судового збору, відповідно до розміру ставок судового збору, які визначені ст. 4 ЗУ «Про судовий збір», якою передбачено за подання позовної заяви майнового характеру фізичною особою сплату судового збору у розміру 1 відсотку ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб та за подання позовної заяви немайнового характеру в розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Відповідно до ч. 3 ст. 6 ЗУ «Про судовий збір» за подання позовної заяви, що має одночасно майновий і немайновий характер, судовий збір сплачується за ставками, встановленими для позовних заяв майнового та немайнового характеру.

Також позовна заява не відповідає ч. 1 ст. 120 ЦПК України, а саме до позовної заяви не додані копії позовної заяви та всіх документів, що додаються до неї, відповідно до кількості відповідачів.

Крім цього, позивачем не дотримані положення п. 4 ч. 1 ст. 119 ЦПК України, а саме не зазначено ціну позову.

Відповідно до ч. 1 ст. 121 статті ЦПК України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, викладених у статтях 119 і 120 цього Кодексу, постановляє ухвалу, в якій зазначаються підстави залишення заяви без руху, про що повідомляє позивача і надає йому строк для усунення недоліків, який не може перевищувати пяти днів з дня отримання позивачем ухвали.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст. ст. 119, 120, 121 ЦПК України, -

У Х В А Л И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2, Індустріальної районної у м. Дніпропетровську рада про визнання права власності та визнання особи такою, що втратила право користуватися жилим приміщенням залишити без руху і надати позивачу строк для усунення недоліків - пять днів з дня отримання даної ухвали.

Повідомити позивача про необхідність усунення недоліків шляхом направлення йому копії даної ухвали та розяснити, що у разі невиправлення недоліків до вказаного строку заява вважатиметься не поданою та буде йому повернута.

Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя: Г.В. Бєсєда