Справа № 304/1410/16-ц
Провадження № 2/304/45/2017
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 лютого 2017 рокум. Перечин

Перечинський районний суд Закарпатської області в складі:

головуючого - судді Ганька І. І.,

при секретарі - Соханич Л.Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу,-

В С Т А Н О В И В:

Позивач звернулася в суд з вищезазначеним позовом, який мотивує тим, що 18 липня 1987 року вона з відповідачем зареєструвала шлюб у виконавчому комітеті Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області, актовий запис № 3. Від даного шлюбу у них народилася двоє дітей, а саме донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та син ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_2. Однак, подружнє життя у них не склалося, так як вони з відповідачем мають різні погляди на шлюб, сімю та обовязки кожного з подружжя, у них відсутня повага один до одного та бажання вирішувати спільні проблеми. Оскільки, сторони не ведуть спільного господарства, шлюбні стосунки між ними фактично припинилися близько шести місяців назад, а численні спроби примирення не дали жодного результату, тому просить шлюб між ними розірвати, а дітей на подальше утримання, виховання і проживання залишити при ній.

У судове засідання позивач ОСОБА_1 не зявилася, однак подала до суду заяву, в якій просила розгляд справи провести без її участі та підтримала позовні вимоги. Крім цього, просила після розірвання шлюбу залишити їй прізвище «Дердюк».

Відповідач ОСОБА_2 у судове засідання також не зявився, подав заяву, в якій просив справу розглянути без його участі, позов визнав та не заперечив щодо задоволення такого.

Відповідно до ст. 197 ч. 2 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню з таких підстав.

У судовому засіданні встановлено, що 18 липня 1987 року у виконавчому комітеті Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області було зареєстровано шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та Дердюк (дошлюбне прізвище Бухлак) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, актовий запис № 3. Від даного шлюбу у них народилося двоє дітей, а саме донька ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та син ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_2 (а. с. 5-7).

Також встановлено, що подружнє життя у сторін не склалося через відсутність взаємопорозуміння та розходження поглядів на шлюб і сімю. Спільним сімейним життям не проживають близько шести місяців, не ведуть спільного господарства, шлюбних відносин не підтримують, а отже шлюб між ними існує лише формально. Питання розірвання шлюбу позивачем обдумане, відповідач позовні вимоги визнав повністю, тому строк для примирення подружжю не надавався.

Відповідно до ст. 112 ч. 2 СК України суд постановляє рішення про розірвання шлюбу, якщо буде встановлено, що подальше спільне життя подружжя і збереження шлюбу суперечило б інтересам одного з них, інтересам їхніх дітей, що мають істотне значення.

Враховуючи, що подальше спільне життя подружжя і збереження їх шлюбу буде суперечити інтересам кожного з них та інтересам їх дітей, суд вважає, що шлюб між сторонами слід розірвати.

Судові витрати підлягають стягненню з відповідача, що відповідає положенням ст. 88 ЦПК України.

На підставі наведеного та керуючись ст. ст. 110, 112 СК України, ст. ст. 10, 11, 88, 174 ч. 4, 212-215, 218 ЦПК України, суд, -

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про розірвання шлюбу задовольнити.

Шлюб між ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, та Дердюк (дошлюбне прізвище Бухлак) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4, зареєстрований у виконавчому комітеті Чорнотисянської сільської ради Рахівського району Закарпатської області 18 липня 1987 року, актовий запис № 3 розірвати.

Після розірвання шлюбу ОСОБА_1 залишити прізвище «Дердюк».

Дітей, а саме доньку ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, та сина ОСОБА_7, ІНФОРМАЦІЯ_2, залишити проживати при матері ОСОБА_1.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір у розмірі 551 (пятсот пятдесят одну) грн. 20 коп.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до апеляційного суду Закарпатської області через суд першої інстанції шляхом подачі в десятиденний строк з дня проголошення рішення апеляційної скарги. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Головуючий: ОСОБА_8