Роздільнянський районний суд Одеської області
РІШЕННЯ

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 511/2877/16-ц

Номер провадження: 2/511/214/17

11 квітня 2017 року Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Іванова О. В.,

секретаря судового засідання Кабатової Н.П.

за участю:

позивача ОСОБА_1

представника позивача ОСОБА_2

відповідача ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Роздільна Одеської області, цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

ВС Т А Н О В И В:

Позивачка ОСОБА_1 звернулася до суду з вищезазначеним позовом та просить постановити рішення, яким надати їй додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом, що відкрилась після смерті її батька ОСОБА_6, померлого 13 березня 2014 року. Позивачка мотивує свої вимоги тим, що своєчасно не подала до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини, у зв'язку з тим, що після смерті батька доглядала хвору мати, вважала, що прийняла спадщину фактично, також має важке матеріальне становище.

Позивач в судовому засіданні суду пояснила, що при житті її батькові ОСОБА_6 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку належала земельна ділянка площею 5,44га., яка розташована на території Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва. До дня смерті батька вона проживала з ним та з матірю, оскільки мати в останній час ще при житті батька дуже хворіла та потребувала ретельний догляд. В сімї було троє дітей, дві сестри та брат. Брат помер, в сімї залишилось дві дочки. Батьки при житті кожний окремо склали заповіти на її користь. Після смерті в 2014 році батька, мати ще була жива, але продовжувала хворіти, проте, що потрібно іти та щось оформлювати вона не знала, так як думала, що все разом можливо оформити, а ще й мати жива була. Мати померла в 2016 році. Між рідними, тобто між нею та сестрою ОСОБА_3 на сімейній раді все було обговорено, їй дістається земля, а сестрі будинок. Коли вона звернулась до нотаріуса з заповітом після смерті матері та батька, то після матері вона прийняла спадщину без проблем, а після смерті батька в прийнятті спадщини їй відмовили. Чи звертався хтось з їх рідні до нотаріуса з заявами про прийняття спадщини їй не було відомо. У неї знаходяться всі оригінали документів на землю, батьки передали їй їх після того як написали заповіти. Просила суд, позовні вимоги задовольнити та визначити додатковий строк для прийняття спадщини.

Представник позивача ОСОБА_1 ОСОБА_2 підтримав позовні вимоги свого довірителя, наполягав на їх задоволенні, додав, що спору щодо спадщини не має, зазначена земля не була ні на кого оформлена, до суду звернулись лише з приводу поновлення строків на прийняття спадщини.

Відповідач, ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснила, що дійсно позивач по справі ОСОБА_1 являється її рідною сестрою. ОСОБА_1 проживала з батьками та доглядала їх. Після смерті батька вона залишилась проживати з матірю яку також доглядала до її смерті. Ще при житті батьків вони діти, а саме: вона, її сестра ОСОБА_1, брат ОСОБА_7 вирішили, як між ними буде поділено все майно батьків. Їй відомо, що її син ОСОБА_4, який є відповідачем по справі ще при житті бабусі ОСОБА_8 їздив з нею за її бажанням до нотаріуса, де вона бажала переоформити спочатку будинок на неї, а після того, як вона відмовилась від цієї нотаріальної дії, вона переоформила будинок на онука, на ОСОБА_4, але коли ОСОБА_4 писав заяву про прийняття спадщини він не знав та його ніхто не повідомив, що у разі прийняття спадщини на будинок разом з будинком переходить у спадщину і земля.

Відповідач ОСОБА_4 в судове засідання не зявився, про день та час слухання справи був повідомлений належним чином. До суду через канцелярію надав заяву, відповідно до якої позовні вимоги ОСОБА_1 визнав у повному обсязі, не заперечував проти їх задоволення та просив справу розглянути у його відсутність.(а.с.34).

Третя особа приватний нотаріус Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 в судове засідання не зявилась, про день та час слухання справи була сповіщена належним чином, до суду через канцелярію надала заяву відповідно до якої з позовними вимогами ОСОБА_1 вона ознайомлена та просила справу розглянути у її відсутність.(а.с.35).

Розглянувши подані документи та матеріали, заслухавши сторони по справі, всебічно і повно з'ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об'єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд прийшов до висновку про задоволення позовних вимог за наступних підстав.

Судом встановлені наступні факти та відповідні їм правовідносини.

ОСОБА_6 на підставі Державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯА №860007, виданого Роздільнянським районним відділом земельних ресурсів 22 червня 2006 року, належала земельна ділянка площею 5,44га, розташована на території Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, з цільовим призначенням - для ведення товарного сільськогосподарського виробництва.(а.с.5).

Відповідно до Свідоцтва про народження І-ЖД №285632, виданого Камянською сільською радою Роздільнянського району Одеської області 04.11.1971 року, ОСОБА_6 є батьком ОСОБА_9, надалі - позивач, яка на підставі Свідотства про укладення шлюбу ІІІ-ЖД № 274425, виданого Роздільнянським відділом ЗАГСу м. Роздільна, після укладення шлюбу змінила своє прізвище на «.ОСОБА_1», що підтверджується копію Свідоцтва про шлюб, копію паспорту та ідентифікаційного номеру.(а.с.6-10).

20 серпня 2009 року ОСОБА_6 склав заповіт, який був посвідчений секретарем виконавчого комітету Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області ОСОБА_10,(а.с.11), відповідно до якого належну йому на праві власності земельну ділянку, що підтверджується Державним актом серії ЯА № 860007 від 22 червня 2006 року, яка перебувала на той час в оренді СБК «Україна» села Камянка Роздільнянського району Одеської області та майновий сертифікат на підставі Свідоцтва про право власності на майновий пай серії КР № 296 від 17.01.2008 року, заповів ОСОБА_1

Після цього, у 2009 році був розірваний договір оренди зазначеної земельної ділянки із СБК «Україна» і ОСОБА_1, разом із своїм чоловіком почали користуватися землею, обробляючи її за свій кошти.

Крім того, мати ОСОБА_1 та дружина ОСОБА_6 - ОСОБА_8, також підписала заповіт, відповідно до якого належну їй на праві власності земельну ділянку також заповіла позивачці - ОСОБА_1, тому подружжя ОСОБА_1 обробляли обидві земельні ділянки.

13 березня 2014 року ОСОБА_6 помер, що підтверджується Свідоцтвом про смерть, виданим Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Роздільнянському району Роздільнянського міськрайонного управління юстиції в Одеській області 18.03.2014 року (а.с.12). На момент смерті спадкодавця, ОСОБА_1, проживала разом із ним у будинку за адресою: Роздільнянський район, с. Володимирівка, вул. Молодіжна, 6, тому що допомагала по догляду за батьком.

Як зазначено вище, ОСОБА_1 на момент смерті батька користувалася вищезазначеною земельною ділянкою та до цього часу продовжує користуватися нею. Починаючи з 2009 року сплачувала та до цього часу сплачує земельний податок за зазначену земельну ділянку, що підтверджується відповідними квитанціями.(а.с.14-19).

Зазначене підтверджує те, що на момент смерті спадкодавця позивач прийняла зазначену спадщину у вигляді земельної ділянки. В судовому засіданні це підтвердила рідна сестра позивача - ОСОБА_3.

Інших заповітів спадкодавець не складав. Крім ОСОБА_1 та ОСОБА_3 на момент смерті батька ОСОБА_6 був живий ще один спадкоємець першої черги - ОСОБА_8, яка була матірю ОСОБА_1 та ОСОБА_3

Після смерті ОСОБА_6, на сімейній нараді спадкоємців у складі: дружини померлого - ОСОБА_8, а також ОСОБА_1 та ОСОБА_3 було домовлено про те, що вищезазначена земельна ділянка, про що вже домовлялись за життя спадкодавця, перейде у власність ОСОБА_1, а житловий будинок, який належав померлому ОСОБА_6, розташований за адресою: Роздільнянський район, с. Володимирівка, вул. Молодіжна, 6, перейде у власність ОСОБА_3 та її сина, (племінника позивача) ОСОБА_4

Після смерті батька позивач не зверталася до нотаріальної контори, у встановлений законом строк, із заявою про оформлення спадщини у звязку з юридичною необізнаністю. Вона вважала, що вже прийняла спадщину, так як вступила у володіння та користування земельною ділянкою площею 5,44 га, що розташована на території Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, з цільовим призначенням для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, а тому сплачувала за землю податок та отримувала від неї доходи.

Позивач була впевнена, що ніхто з інших спадкоємців за померлим ОСОБА_6, також не звертався до нотаріальної контори із заявою про оформлення спадщини. Майно, яке належало на момент смерті ОСОБА_6 ні на кого із його спадкоємців оформлено не було.

Крім позивача, земельну ділянку площею 5,44 га, розташовану на території Камянської сільської ради Роздільнянського району, інші спадкоємці у спадок не прийняли і крім позивача зазначеною земельною ділянкою інші спадкоємці не користувались. Позивач ніколи не заявляла про відмову від спадщини у вигляді зазначеної земельної ділянки і не подавала про це заяв до нотаріальної контори.

26.09.2016 року померла мати позивача та дружина спадкодавця - ОСОБА_8 (а.с.13), яка, з її слів відмовилася від своєї спадщини на користь свого онука, ОСОБА_4 (Відповідача-2).

Після цього, позивач звернулася до приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 із заявою про видачу їй Свідоцтва про спадщину за померлим ОСОБА_6 на підставі його заповіту, посвідченого секретарем виконавчого комітету Камянської сільської ради Роздільнянського району Одеської області ОСОБА_10В, але 09.11.2016 року від приватного нотаріуса Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 була отримана відповідь за № 177/02-14, відповідно до якої видати їй Свідоцтво про право на спадщину не є можливим у звязку із пропуском строку для прийняття спадщини і позивачу запропоновано звернутися до суду із заявою про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с.20).

З наведеного випливає, що встановлений статтею 1270 Цивільного кодексу України строк на подання заяви про прийняття спадщини позивачем був пропущений з поважних причин, а саме: за необізнаністю про правові підстави набуття права власності на спадкове майно (земельну ділянку), яке позивач, на час відкриття спадщини, яке позивач на час відкриття спадщини фактично прийняла та яким користується до цього часу.

Відповідно до ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обовязків (спадщини) від фізичної особи, яка померла ( спадкодавця), до інших осіб ( спадкоємців).

Згідно до вимог ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Відповідно до ч.1, ч.3 ст. 1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Частинами 1 та 2 ст. 1269 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (ст.1270 ЦК України).

Стаття 1272 ЦК України встановлює, у разі, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами України справ про спадкування» від 24.06.1983 року № 4 заяви по спорах про спадкове майно, в тому числі заяви про продовження строку на прийняття спадщини, розглядаються за правилами позовного провадження.

Згідно п. 4 вищевказаної постанови, передбачений ст. 1270 ЦК України шестимісячний строк для прийняття спадщини може бути продовжений судом за заявою заінтересованої особи при доведеності поважності причин його пропуску.

Відповідачі позов визнали (а.с.35-37).

Відповідно до частин 1, 4 ст. 174 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач визнати позов протягом усього часу судового розгляду… Якщо … визнання позову відповідачами викладено в адресованих суду письмових заявах, ці заяви приєднуються до справи. У разі визнання відповідачами позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову.

Пленум Верховного Суду України в постанові № 14 від 18 грудня 2009 року «Про судове рішення у цивільній справі» розяснив, що за змістом частини четвертої статті 174 ЦПК України у разі визнання відповідачем позову, яке не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд у мотивувальній частині рішення може вказати лише про визнання позову та прийняття його судом.

Оскільки відповідачі позов визнали, і визнання ними позову не суперечить закону, не порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд вважає, що заяви відповідачів про визнання позовних вимог слід прийняти, долучити до матеріалів справи, і покласти в основу даного рішення.

Враховуючи наведене, суд вважає, що позивачка, юридично не усвідомлюючи, пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, а тому її позов підлягає задоволенню.

Керуючись ст.ст.10,11, 60, 212-215, 294 ЦПК, ст.1272 ч. 3 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_3, ОСОБА_4, третя особа приватний нотаріус Роздільнянського районного нотаріального округу Одеської області ОСОБА_5 про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини - задовольнити.

Надати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 додатковий строк 2 (два) місяці для подачі до нотаріальної контори Роздільнянського нотаріального округу Одеської області заяви про прийняття спадщини за заповітом, що відкрилася після смерті ОСОБА_6, померлого 13 березня 2014 року.

Рішення може бути оскаржено до апеляційного суду Одеської області через Роздільнянський районний суд Одеської області. Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом десяти днів з дня його проголошення. Особи, які брали участь у справі, але не були присутні у судовому засіданні під час проголошення судового рішення, можуть подати апеляційну скаргу протягом десяти днів з дня отримання копії цього рішення.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: О. В. Іванова