Справа № 357/733/17
Р І Ш Е Н Н Я

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

(ЗАОЧНЕ)

08 лютого 2017 року Білоцерківський міськрайонний суд Київської області у складі:

головуючого судді - Дмитренко А. М. ,

при секретарі - Боженко Т. В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в місті Білій Церкві залі суду № 1 справу за позовом ОСОБА_1 до Білоцерківської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -

В С Т А Н О В И В :

Позивач звернувся до суду з вказаним позовом мотивуючи тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла його мати ОСОБА_2, яка залишила заповіт на все належне їй майно на ім.»я позивача, він є єдиним спадкоємцем після смерті матері за законом та за заповітом, але не подав заяву про прийняття спадщини до нотаріальної контори у встановлений шестимісячний строк з поважних причин, а саме: із-за стану здоров»я, нотаріусом йому відмовлено в оформленні спадкових прав. А тому позивач просив суд визначити йому додатковий строк для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

В судовому засіданні позивач підтримав позовні вимоги та просив суд визначити йому додатковий строк тривалістю два місяці для подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Представник відповідача -Білоцерківської міської ради Київської області в судове засідання не з»явився, про час розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду невідомі, заяви щодо розгляду справи без участі представника відповідача до суду не надходило, а тому на підставі ст.ст.224-226 ЦПК України суд вважав за можливе за згодою позивача провести заочний розгляд даної справи.

Заслухавши пояснення позивача, оглянувши матеріали даної справи, суд дійшов висновку про задоволення позову з наступних підстав.

Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_2 - мати позивача ОСОБА_1, що стверджується копіями свідоцтв про її смерть та про народження позивача.

Судом встановлено, що 19.07.1996 року ОСОБА_2, яка проживала по АДРЕСА_1, склала заповіт, згідно якого все належне їй майно заповіла ОСОБА_1, що слідує з копії заповіту, посвідченого державним нотаріусом Білоцерківської державної нотаріальної контори, зареєстровано в реєстрі за № 3-3480.

Відповідно до ст.1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.

За ст.1223 цього Кодексу, право на спадкування мають особи, визначені у заповіті.

У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.

Згідно з ч.1 ст.1270 цього Кодексу для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

За приписами ст.ст.1220, 1221 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.

Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою.

Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця.

Відповідно до ст.1268 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її.

Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.

За положеннями ч.ч.1,2 ст.1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.

Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.

Позивачу було відмовлено приватним нотаріусом Білоцерківського міського нотаріального округу Київської області Федоряка О.С. в оформленні спадкових прав за заповітом на майно, що залишилося після смерті ОСОБА_2, померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 року, та у видачі свідоцтва про право на спадщину, оскільки він не прийняв спадщину в установлений законом строк.

Наведене стверджується копією постанови нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 18.01.2017 року № 28/02-31.

За ч.1 ст.1272 ЦК України якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.

Позивач просить суд визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини за заповітом після смерті матері.

Згідно ч.3 ст.1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Відповідно до п.24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 "Про судову практику у справах про спадкування", особа, яка не прийняла спадщину в установлений строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини, вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Крім того, як роз'яснено в цьому пункті вказаної Постанови Пленуму, суди відкривають провадження в такій справі у разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину, а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини. Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.

В п.23 вищенаведеної Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року за № 7 роз'яснено, що у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.

В судовому засіданні встановлено, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не відкривалася, про що свідчить копія витягу зі Спадкового реєстру спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину/ від 18.01.2017 року за № 46466134.

Про це також зазначено в постанові нотаріуса про відмову у вчиненні нотаріальної дії, на яку вказано вище.

З тексту постанови нотаріуса також вбачається, що останнє місце проживання померлої ОСОБА_2 - АДРЕСА_1, згідно довідки управління адміністративних послуг Білоцерківської міської ради № 319 від 13.01.2017 року, за вказаною адресою ОСОБА_2 була зареєстрована одна.

В Листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 року № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування» вказується, зокрема, на те, що при вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов'язковим обґрунтування поважності причин пропуску цього строку. Так, поважними визнаються: тривала хвороба, перебування спадкоємця тривалий час за межами України, в місцях позбавлення волі, перебування на строковій військовій службі в Збройних Силах України тощо. Судом не можуть бути визнані поважними такі причини пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини як юридична необізнаність позивача щодо строку та порядку прийняття спадщини, необізнаність особи про наявність спадкового майна, похилий вік, непрацездатність, незнання про існування заповіту, встановлення судом факту, що має юридичне значення для прийняття спадщини, невизначеність між спадкоємцями, хто буде приймати спадщину, відсутність коштів для проїзду до місця відкриття спадщини, несприятливі погодні умови.

Як встановлено судом, позивач не звернувся до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця у встановлений шестимісячний строк, як на причину поважності пропуску цього строку позивач посилається на те, що в період з 20.12.2016 року по 29.12.2016 року він хворів, до цього працював за межами міста Білої Церкви.

В матеріалах справи є копія довідки Білоцерківської міської лікарні № 1, відповідно до якої ОСОБА_1 знаходився під наглядом лікувального закладу з 20.12.2016 року по 29.12.2016 року з діагнозом: гіпертонічна хвороба 2 ст., кризовий перебіг, гіпертонічний криз від 20.12.2016 року; супутні захворювання: хронічний холецистит в ст. загострення.

А тому з врахуванням вищенаведеного суд вважає за можливе визначити позивачу додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері, оскільки цей строк ним пропущено з поважних причин.

Керуючись ст.ст. 1217, 1220, 1221, 1223, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України , ст.ст. 10,60, 88, 209, 212-215, 224-226 ЦПК України, суд-

В И Р І Ш И В :

Позов задовольнити.

Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2, котра померла ІНФОРМАЦІЯ_1 року.

Заочне рішення може бути оскаржене позивачем до апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня проголошення рішення.

Заочне рішення може бути скасоване Білоцерківським міськрайонним судом за письмовою заявою відповідача про перегляд заочного рішення, яку може бути подано до суду протягом десяти днів з дня отримання копії рішення.

У разі залишення заяви про перегляд заочного рішення без задоволення воно може бути оскаржене в апеляційному порядку.

Суддя А. М. Дмитренко