Номер провадження 2/754/1648/17
РІШЕННЯ

Іменем України

05 квітня 2017 року Деснянський районний суд м. Києва в складі:

головуючого - судді Шевчука О.П.

при секретарі - Базік А.В.,

розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Києві цивільну справу за позовом ОСОБА_1, ОСОБА_2 до Київської міської Ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини

В С Т А Н О В И В :

До суду звернулись ОСОБА_1, ОСОБА_2 з позовом про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті їх матері - ОСОБА_3

Свої вимоги позивачі обґрунтовують тим, що ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла їх мати.

Батько позивачів - ОСОБА_4 який на час смерті дружини проживав з нею, завив про прийняття спадщини після дружини.

Разом з тим, позивачам стало відомо про те, що за життя їх мати залишила заповіт, яким заповіла все належне їй майно дітям - позивачам у справі.

Про існування заповіту позивачам відомо не було, вони проживали окремо від батька та про неприйняття ним спадщини після смерті дружини, як спадкоємцем першої черги вони не знали.

Після того, як позивачам стало відомо про існування заповіту, вони звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Більшиної С.О. з заявами про прийняття спадщини та видачі їм свідоцтв про право на спадщину.

Постановою зазначеного нотаріуса від 08.09.2016 року позивачам відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину з тих підстав, що ними пропущений шестимісячний строк, встановлений законодавством для подання такої заяви.

Посилаючись на викладене та вважаючи зазначені причини пропуску строку подання заяви про прийняття спадщини, позивачі просять суд позов задовольнити.

ОСОБА_1, ОСОБА_2 в судовому засіданні позов підтримали з наведених у ньому підстав.

Представник відповідача в справі в судове засідання не з'явився, надавши заяву про розгляд справи без його участі.

Заслухавши пояснення позивачів у справі, свідка ОСОБА_4 та дослідивши письмові докази в справі суд встановив наступне.

ІНФОРМАЦІЯ_1 року померла ОСОБА_3 (а.с. 5).

За життя - 10 березня 2010 року ОСОБА_3 розпорядилась на випадок смерті, що належні їй 73/100 частин квартири від загальної площі квартири АДРЕСА_1 заповідає ОСОБА_1 та ОСОБА_2 в рівних частинах кожному (а.с. 7).

08.09.2016 року позивачі звернулись до приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Більшиної С.О. з заявами про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті їх матері.

Постановами приватного нотаріуса Київського міського нотаріального округу Більшиної С.О. від 08.09.2016 року за № 64/02- 31 та № 65/02-31 позивача відмовлено в прийнятті заяв про прийняття спадщини та видачі свідоцтва про право на спадщину, що відкрилась після смерті їх матері (а.с. 17 - 18).

Підставами для відмови у вчиненні зазначених нотаріальних дій було те, що заявники пропустили шестимісячний строк, встановлений законодавством для прийняття спадщини.

Частиною 1 статті 1270 ЦК України встановлено, що для прийняття спадщини встановлюється строк в шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.

Відповідно ч. 3 статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.

Пунктом 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30 травня 2008 року № 7 «Про судову практику у справах про спадкування» роз'яснено судам, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, суд досліджує поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов'язані з об'єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.

Верховний Суд України за наслідками розгляду цивільної справі № 6-85цс12 висловив правову позицію, відповідно якої право на спадщину належить спадкоємцеві з моменту її відкриття й закон зобов'язує спадкоємця, який постійно не проживав із спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.

Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1/ у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2/ ці обставини визнані судом поважними.

Якщо ж у спадкоємця перешкод не було, а він не скористався правом на прийняття спадщини через відсутність інформації про спадкову масу, то положення ч. 3 ст. 1272 ЦК України не застосовуються.

В обґрунтування поважності пропуску встановленого законодавством для прийняття спадщини позивачі зазначають, що про існування заповіту вони не знали, як і не знали, що шлюб батька з матір'ю на час смерті останньої був розірваний та були впевнені що їх батько як спадкоємець першої черги, прийняв спадщину після смерті дружини.

Крім того, допитаний як свідок батько позивачів ОСОБА_4 в суді пояснив, що з 1985 року шлюб між ним та дружиною розірвано, про що дітям вони не повідомляли та продовжували проживати однією сім'єю. Крім того, свідок зазначив, що про заповіт матері на користь дітей він останніх не повідомив, оскільки забув про його існування.

Зазначені обставини суд визнає поважними причинами пропуску строку звернення позивачами з заявами про прийняття спадщини, що не залежали від їх волі, а тому позов є обґрунтованим та підлягає задоволенню в повному обсязі.

На підставі викладеного, керуючись ст.10, 88, 213-215 ЦПК України, ст. 1272 ЦК України, суд

В И Р І Ш И В:

Позов задовольнити.

Визначити додатковий строк для подання ОСОБА_1, ОСОБА_2 заяв про прийняття спадщини за заповітом ОСОБА_3 від 10 березня 2010 року, зареєстрованим за № 186, посвідченим приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу Романенко Н.Ф. - два місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.

Рішення може бути оскаржене шляхом подання протягом десяти днів з дня його проголошення.

Суддя